ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2020 р. Справа№ 910/10329/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Владимиренко С.В.

Ходаківської І.П.

за участю секретаря судового засідання: Костяк В.Д.

за участю представника(-ів): згідно протоколу судового засідання від 11.02.2020,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "СБЕРБАНК"

на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 (повний текст складено 09.10.2019)

у справі № 910/10329/19 (суддя - Підченко Ю.О.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДІНВЕСТИЦІЇ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ-ПРОФІ"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне будівництво"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Акціонерне товариство "СБЕРБАНК",

Публічне акціонерне товариство "Київський ювелірний завод"

про звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будінвестиції" (надалі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аспект-Профі" (надалі - відповідач) про звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 10.04.2019.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що всупереч умовам договору Позики з врахуванням Додаткової Угоди № 2 від 04.04.2019, позичальник не виконує зобов`язання по поверненню позики, внаслідок чого в останнього виникла заборгованість. Відтак, враховуючи п.п. 5.3.2.2 п. 5.3.2. Договору іпотеки, позивач має право звернути стягнення на предмет іпотеки за укладеним з відповідачем Іпотечним договором від 10.04.2019.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі №910/10329/19 позов задоволено повністю. Звернуто стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 10.04.2019, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г. 10.04.2019, зареєстрований за № 1525, 1526, а саме: нежилі приміщення готельно-ділового комплексу розташовані за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, будинок 20, приміщення № 83, загальною площею 227, 6 кв.м., що є власністю Іпотекодавця - Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ-ПРОФІ" (, юридична адреса: 03022, м. Київ, вул. В. Жуковського, 8) і належать йому на підставі Договору купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого 07.06.2017 приватним нотаріусом КМНО Нікольською-Пукас, за реєстр. № 1723, номер запису про право власності: 20798497, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000 в рахунок погашення заборгованості Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ-ПРОФІ" (, юридична адреса: 03022, м. Київ, вул. В. Жуковського. 8) перед Товариством з обмеженою відповідальністю "БУДІНВЕСТИЦІЇ" (, 03022, м. Київ, вул. Жуковського, 8) за Договором Позики № 28/12-ФД від 28.12.2018, розмір якого складає 1 945 000,00 грн, шляхом проведення прилюдних торгів згідно Закону України "Про виконавче провадження", за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеного на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ-ПРОФІ" (03022, м. Київ, вул. В. Жуковського, 8, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДІНВЕСТИЦІЇ" (03022, м. Київ, вул. Жуковського, 8, ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 14 587,50 грн.

Повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "БУДІНВЕСТИЦІЇ" (03022, м. Київ, вул. Жуковського, 8, ) з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 14 587,50 грн., перерахований згідно платіжного доручення № 150 від 31.07.2019, оригінал якого знаходиться в матеріалах справи №910/10329/19.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що матеріалами справи підтверджений факт наявності у третьої особи - ТОВ "Універсальне будівництво" заборгованості перед позивачем за договором позики №28/12-ФД від 28.12.2018 у заявленій до стягнення сумі, та, враховуючи п.п. 5.3.2.2 п. 5.3.2. Договору іпотеки, позивач має право звернути стягнення на предмет іпотеки за укладеним з відповідачем Іпотечним договором від 10.04.2019.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Акціонерне товариство "СБЕРБАНК" (надалі - банк, скаржник, АТ "СБЕРБАНК") в порядку ч. 1 ст. 254 ГПК України, звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі №910/10329/19 та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

При цьому посилався на те, що він не брав участі у розгляді даної справи, а оскарженим рішенням вирішено питання про його права, інтереси та обов`язки, чим порушено його право заставодержателя.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги скаржник посилається на те, що судом першої інстанції неповно досліджено обставини справи, неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Зокрема, скаржник посилається на ті обставини, що спірне майно є предметом іпотеки за укладеним між АТ "СБЕРБАНК" як іпотекодержателем та ВАТ «Київський ювелірний завод» договором іпотеки від 28.12.2007. Майно належить Іпотекодавцеві на праві власності. Зазначений договір є чинним та не оспореним. Передача цього майна в наступну іпотеку без його згоди є порушенням його прав (заставодержателя).

Також, банк зазначив, що судовими рішеннями у справі №910/24550/13, які набули законної сили, підтверджено факт того, що майно не вибуло з володіння ПАТ «Київський ювелірний завод», оскільки визнано недійсними результати аукціону з продажу майна ПАТ «Київський ювелірний завод» та договори купівлі-продажу. При цьому, встановлено, що аукціон з продажу майна ПАТ «Київський-ювелірний завод» здійснено за відсутності згоди, заставних кредиторів, яким в тому числі є банк.

Відтак, банк просив оскаржене судове рішення скасувати та прийняти нове, яким у позові відмовити.

Матеріально - правовою підставою апеляційної скарги банк зазначив ст.ст. 9, ч.3 ст.12 Закону України «Про іпотеку», ст.ст. 203, 215, 629 Цивільного кодексу України.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Інші учасники справи не скористалися своїм правом згідно ч. 1 ст. 263 ГПК України та не надали суду письмових відзивів на апеляційну скаргу банку, що згідно ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Присутні представники позивача та третьої особи -1 у судовому засіданні від 11.02.2020 просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржене судове рішення залишити без змін, як таке, що прийнято у відповідності до вимог чинного законодавства.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2019 справу №910/10329/19 передано для розгляду колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Владимиренко С.В., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2019 поновлено АТ "СБЕРБАНК" пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі №910/10329/19. Відкрито апеляційне провадження. Розгляд апеляційної скарги призначено на 17.12.2019 о 15:00 год. Зупинено дію оскаржуваного рішення до закінчення його перегляду в апеляційному порядку відповідно до ч.5 ст. 262 ГПК України. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 11.12.2019. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 11.12.2019. Попереджено учасників справи, що заяви та клопотання, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду у відповідності до ч. 2 ст. 207 ГПК України. Згідно з ч. 2 ст. 169 ГПК України заяви, клопотання і заперечення подаються в тільки в письмовій формі. Доведено до відома учасників апеляційного провадження, що нез`явлення їх представників в судове засідання не є перешкодою розгляду апеляційної скарги по суті.

Крім того, не погоджуючись із зазначеним рішенням, із апеляційною скаргою в порядку ч. 1 ст.254 ГПК України звернулося також Публічне акціонерне товариство "Київський ювелірний завод" в особі ліквідатора Баскакова О.В., у апеляційній скарзі просив скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі №910/10329/19 та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. При цьому посилався на те, що він не брав участі у розгляді даної справи, а оскарженим рішенням суд вирішив питання про його права, інтереси та обов`язки, чим порушено його право на мирне володіння майном, оскільки він є власником спірного майна.

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді - доповідачу) (складу суду) від 25.11.2019 справу №910/10329/19 передано для розгляду колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Владимиренко С.В., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2019 в задоволенні клопотання ПАТ "Київський ювелірний завод" в особі ліквідатора Баскакова О.В. про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Апеляційну скаргу ПАТ "Київський ювелірний завод" на Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі №910/10329/19 залишено без руху. Роз`яснено скаржнику, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали останній має право усунути наведені недоліки, надавши суду докази, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законодавством розмірі.

04.12.2019 через відділ документального забезпечення від відповідача (ТОВ "АСПЕКТ-ПРОФІ") надійшло клопотання про повернення апеляційної скарги ПАТ "Київській ювелірний завод" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 по справі № 910/10329/19 на підставі п. 1 ч. 5 ст. 260 ГПК України, заперечення проти відкриття апеляційного провадження за скаргою ПАТ "Київській ювелірний завод", та клопотання про закриття апеляційного провадження за скаргою АТ "СБЕРБАНК" у справі №910/10329/19, в якому відповідач просить:

1. Повернути підписану арбітражним керуючим Баскаковим О.В. апеляційну скаргу ПАТ "Київській ювелірний завод" на рішення Господарського суду м. Києва від 04.10.2019 по справі №910/10329/19 на підставі п. 1 ч. 5 ст. 260 ГПК України, а у разі неповернення апеляційної скарги - відмовити у відкритті апеляційного провадження;

2. Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ "Сбербанк" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі № 910/10329/19;

3. Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ "Київській ювелірний завод" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі № 910/10329/19 у разі відкриття апеляційного провадження;

4. Відновити дію рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі № 910/10329/19 до закінчення його перегляду в апеляційному порядку.

05.12.2019 від відповідача надійшли доповнення до вищенаведеного клопотання, до якого додано Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 05.12.2019 щодо ПАТ «Київський ювелірний завод».

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.12.2019 відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ "АСПЕКТ-ПРОФІ" в частині повернення підписаної арбітражним керуючим Баскаковим О.В. апеляційної скарги ПАТ "Київській ювелірний завод" на рішення Господарського суду м. Києва від 04.10.2019 по справі № 910/10329/19 на підставі п. 1 ч. 5 ст. 260 ГПК України. Вирішено направити ліквідатору ПАТ "Київський ювелірний завод" Фоменку Андрію Віталійовичу (03150, м. Київ, а/с 481) копію цієї ухвали та ухвали Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2019, якою апеляційну скаргу ПАТ "Київський ювелірний завод" залишено без руху.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2019 залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Акціонерне товариство "СБЕРБАНК"; залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Публічне акціонерне товариство "Київський ювелірний завод". Зобов`язано ПАТ "Київський ювелірний завод" надати суду у строк до 27.12.2019 письмові пояснення по суі спору та відзив на апеляційну скаргу.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2019 у відкладено розгляд апеляційної скарги АТ "СБЕРБАНК" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі №910/10329/19 на 21.01.2019 о 15 год. 00 хв..

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.01.2020 апеляційну скаргу ПАТ "Київський ювелірний завод" в особі ліквідатора Баскакова О.В. на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі 910/10329/19 та додані до неї матеріали повернуто скаржнику.

З огляду на вказані обставини, клопотання відповідача, яке надійшло до суду 04.12.2019, в частині вимоги про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ПАТ «Київській ювелірний завод» на рішення Господарського суду міста Києва 04.10.2019 у справі № 910/10329/19 колегією суддів не розглядається.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.01.2020 задоволено клопотання ТОВ "БУДІНВЕСТИЦІЇ" та відкладено розгляд апеляційної скарги АТ "СБЕРБАНК" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 на 27.01.2020.

В судовому засіданні 27.01.2020 представник третьої особи ТОВ "Універсальне будівництво" - Матвійчук Д.В. подав заяву про відвід колегії суддів: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Владимиренко С.В., Ходаківська І.П. від розгляду справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.01.2020 заяву ТОВ "Універсальне будівництво" про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Корсака В.А., суддів - Владимиренко С.В., Ходаківської І.П. у справі № 910/10329/19 визнано необґрунтованою. Зупинено провадження у справі № 910/10329/19. Справу передано для визначення складу суду в порядку ст. 32 Господарського процесуального кодексу України для розгляду відводу.

Згідно із витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву ТОВ "Універсальне будівництво" про відвід суддів Корсака В.А., Владимиренко С.В., Ходаківської І.П. та ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 27.01.2020 передано колегії суддів: Гаврилюк О.М. - головуючий суддя, судді - Ткаченко Б.О., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.01.2020 у задоволенні заяви ТОВ "Універсальне будівництво" про відвід суддів Корсака В.А., Владимиренко С.В., Ходаківської І.П. від розгляду справи №910/10329/19 відмовлено.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.02.2020 в порядку підготовчих дій призначено розгляд апеляційної скарги по справі № 910/10329/19 на 11.02.2020 о 09:50. Поновлено провадження у справі з дати призначення судового засідання - 11.02.2020. Доведено до відома учасників апеляційного провадження, що нез`явлення їх представників у судове засідання не є перешкодою розгляду апеляційної скарги по суті.

Щодо доданих банком до апеляційної скарги додаткових доказів, колегія суддів зазначає наступне. Так, до скарги додано документи:

- договір іпотеки від 28.12.2007, зареєстрованого в реєстрі за №кдз-8979;

- ухвали Господарського суду міста Києва по справі №910/24550/13 від 16.02.2015, від 28.03.2016, від 13.03.2019;

- постанови Північного апеляційного господарського суду від 17.07.2019 по справі № 910/24550/13;

- протокол № 2 проведення відкритих публічних торгів від 13.01.2017;

-інформаційне повідомлення про результати проведення повторного аукціону з продажу майна від 13.01.2017;

Враховуючи, що банк додав ці докази під час розгляду апеляційної скарги, на дату прийняття оскарженого рішення таких доказів суд першої інстанції в своєму розпорядження не мав, при винесені оскарженого рішення правова оцінка їм не надавалась.

Водночас, звертаючись із апеляційною скаргою в порядку ч. 1 ст.254 ГПК України банк наголошував, що майно, на яке звернуто стягнення за оскарженим рішенням, перебуває в іпотеці АТ "СБЕРБАНК", дана обставина судом першої інстанції не досліджена, чим порушується право банку на мирне володіння майном. Однак, банк не брав участі у розгляді даної справи та оскаржуване судове рішення йому не надавалось, про існування судового рішення йому стало відомо пізніше з єдиного державного реєстру судових рішень. Тому, банк вважає, що оскільки він не брав участі у розгляді даної справи, а оскарженим рішенням суд вирішив питання про його права, інтереси та обов`язки, він в підтвердження своєї позиціє має змогу долучити відповідні документи, звертаючись із апеляційною скаргою.

Згідно з ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3 ст. 269 ГПК України).

Основними засадами судочинства, закріпленими у ст. 129 Конституції України, є, зокрема, законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Принцип законності визначається тим, що суд у своїй діяльності при вирішенні справ повинен додержуватись норм процесуального права.

Відповідно до ст. 124, п.п. 2, 3, 4 ч. 2 ст. 129 Конституції України, ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України основними засадами судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Так, з матеріалів справи слідує, що АТ "СБЕРБАНК" не був залучений до участі у цій справі під час розгляду справи в суді першої інстанції, що виключало можливість подання ним до матеріалів цієї справи доказів.

За таких обставин, додані банком копії договору іпотеки від 28.12.2007, зареєстрованого в реєстрі за №кдз-8979, протоколу №2 проведення відкритих публічних торгів від 13.01.2017 та інформаційного повідомлення про результати проведення повторного аукціону з продажу майна від 13.01.2017, враховуючи приписи ст. 269 ГПК України, колегією суддів приймаються, як додаткові докази по справі.

Водночас, щодо наданих скаржником копій ухвал та постанови у справі № 910/24550/13, колегія суддів зазначає про те, що інформація щодо вказаних судових рішень є загальновідомою, їх тексти містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а відтак, такі документи не можна вважати додатковими доказами по справі.

У судовому засіданні від 11.02.2020 судом було поставлено на розгляд клопотання ТОВ "Універсальне будівництво" про зупинення провадження у справі на підставі п. 5 ч. 1 ст.227 ГПК України. Клопотання мотивовано тим, що у межах справи №910/24550/13 про банкрутство ПАТ «Київській ювелірний завод» розглядається заява ліквідатора про витребування майна з чужового незаконного володіння та визнання права власності, серед яких, предметом спору є і спірне приміщення. Таким чином, заявник вважає, що розгляд даної справи неможливий до розгляду пов`язаної справи №910/24550/13 та підлягає зупиненню до набрання законної сили судовим ріщенням, що буде прийнято за результатами розгляду заяви про витребування майна з чужового незаконного володіння та визнання права власності.

Представник позивача підтримав зазначене клопотання та просив його задовольнити, посилаючись на ідентичні мотиви.

Представник банку заперечив проти задоволення цього клопотання, наголосив на його необґрунтованості та безпідставності.

Колегія суддів, заслухавши думку присутніх представників учасників справи, порадившись на місці, дійшла висновку таке клопотання відхилити.

Статтею 118 ГПК України визначено наслідки пропуску процесуальних строків, зокрема, відповідно до ч.2 цієї статті заяви, скарги, клопотання, подані після закінчення процесуальних строків, залишається без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Додатково стосовно посилання третьої особи -1 щодо зупинення цієї справи до розгляду заяви ліквідатора ПАТ «Київській ювелірний завод» про витребування майна з чужового незаконного володіння та визнання права власності, підставі ст. 7 Кодексу України процедур банкрутства та п. 5 ч. 1 ст.227 ГПК України колегія суддів вважає необхідним зазначити наступне.

Рішення суду першої інстанції, яке переглядається в апеляційному провадженні було прийнято 04.10.2019, в той же час, ухвала Господарського суду міста Києва відкриття про провадження у справі №910/24550/13 за заявою ПАТ «Київській ювелірний завод» в особі ліквідатора про витребування майна з чужового незаконного володіння та визнання права власності була прийнята 19.11.2019, тобто після прийняття оскарженого рішення. З огляду на ці обставини, а також те, що АТ "СБЕРБАНК" та ПАТ «Київській ювелірний завод» не були учасниками справи даної справи №910/10329/19, приймаючи до уваги приписи п. 5 ч. 1 ст.227 ГПК України, ст. 269 ГПК України, підстави для зупинення цієї справи до розгляду питання про витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності в межах справи про банкрутство відсутні.

При цьому, зі змісту п. 5 ч. 1 ст.227 ГПК України випливає, що причиною зупинення провадження у справі в даному випадку є неможливість її розгляду до вирішення пов`язаної з нею іншої справи, яка розглядається іншим судом. Для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному конкретному випадку з`ясовує, як пов`язана справа, яка розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом, а також те, чим обумовлюється неможливість розгляду справи. Неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені господарським судом самостійно у даній справі, тобто господарський суд не може розглянути певну справу через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок: а) непідвідомчості; б) обмеженості предметом позову; в) неможливості розгляду тотожної справи; г) певної черговості розгляду вимог.

Водночас, предмет спору у даній справі та у справі №910/24550/13 не є тотожними, суд у даному випадку має можливість самостійно встановити при розгляді справи №910/10329/19 всі обставини, надати правову оцінку доказам, якими позивач обґрунтовує заявлені ним позовні вимоги та прийняти в результаті судове рішення. Можливість ПАТ «Київській ювелірний завод» захисту свого права щодо спірного майна в межах справи про банкрутство на, що посилається третя особа-1, не є підставою для зупинення провадження у цій справі.

Також, у судовому засіданні від 11.02.2020 судом було поставлено на розгляд клопотання позивача (ТОВ "БУДІНВЕСТИЦІЇ") про витребування оригіналів письмових доказів. У цьому клопотанні позивач просив витребувати у банку оригінали договору іпотеки від 28.12.2007, протокол №2 проведення відкритих публічних торгів від 13.01.2017, інформаційне повідомлення про результати проведення повтороного аукціону з продажу майна від 13.01.2017, вимогу арбітражного керуючого від 19.07.2019 з доказами вручення. Позивач посилався на те, що у нього виник сумнів щодо наявності та достовірності цих документів, а тому керуючись приписами ст.ст. 42, 91 ГПК України просив їх витребувати.

Представник третьої особи-1 також підтримав зазначене клопотання та просив його задовольнити для дослідження цих документів у судового засіданні.

Присутній представник банку заперечив проти задоволення цього клопотання, наголосивши на тому, що останнє подане з пропуском процесуального строку встановленого апеляційним судом для заявлення клопотань, до того ж відповідного клопотання про поновлення процесуального строку позивачем не заявлено. Також вказав на необгрунтованість та безпідставність зазначеного клопотання.

Колегія суддів, заслухавши думку присутніх представників учасників справи, порадившись на місці, дійшла висновку залишити таке клопотання без розгляду, відповідно до ст. 207 ГПК України, як таке що подане після встановленого судом строку, без наведення мотивів поновлення пропущеного строку для такого подання.

Водночас, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2019 роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзиви на апеляційні скарги та всі заяви, клопотання в письмовій формі в письмовій формі до 11.12.2019. Попереджено учасників справи, що заяви та клопотання, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду у відповідності до ч. 2 ст. 207 ГПК України.

Явка представників сторін.

До судового засідання 11.02.2020 представники ТОВ "АСПЕКТ-ПРОФІ" (відповідач), ПАТ "Київський ювелірний завод" (третя особа) не з`явилися, про час та місце судового засідання належним чином повідомлені у відповідності до ст. 120, 242 ГПК України, про що свідчать наявні в матеріалах справи поштові повідомлення та телефонограми (т. 2 а/с 338).

Суд апеляційної інстанції з метою дотримання процесуальних строків розгляду апеляційної скарги на рішення суду, враховуючи тривалий розгляд даної справи, та те, що явка представників учасників справи судом обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, дійшов висновку про здійснення апеляційного перегляду оскарженого рішення за наявними матеріалами справи за відсутності представників зазначених учасників справи.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтею 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, заслухавши пояснення присутніх учасників справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку апеляційну скаргу задовольнити, оскаржене рішення скасувати, приймаючи до уваги наступне.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

28.12.2018 між ТОВ "БУДІНВЕСТИЦІЇ" (далі - (Позикодавець) та ТОВ "Універсальне будівництво" (Позичальник) укладено договір позики №28/12-ФД (далі - Договір позики), за умовами якого (п. 1.1. Договору позики), з урахуванням п. 1 Додаткової Угоди №2 до Договору позики, Позикодавець надає Позичальнику безвідсоткову позику в сумі 1 945 000,00 грн, а Позичальник зобов`язуються повернути зазначену суму позики в обумовлений строк встановлений Договором Позики.

Відповідно до Додаткової Угоди №2 від 04.04.2019 до Договору позики, графіку погашення позики - Додатку № 1 до Договору позики позичальник зобов`язується здійснювати щомісячне погашення боргу частинами.

З метою забезпечення виконання грошових зобов`язань за вказаним Договором позики, 10.04.2019 між ТОВ "БУДІНВЕСТИЦІЇ" (Іпотекодержатель) та ТОВ "АСПЕКТ-ПРОФІ" (Іпотекодавець) укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г. 10.04.2019, зареєстрований за №1525 (далі - Договір Іпотеки) та за умовами якого (п. 1.1. Договору іпотеки), цей договір іпотеки забезпечує виконання зобов`язань Іпотекодавця та вимог Іпотекодержателя за договором позики №28/12-ФД від 28.12.2018 та усіма додатковими договорами про внесення змін та доповнень до зазначеної угоди.

Згідно з п. 5.2. Договору Іпотеки, у разі порушення Основного зобов`язання або умов Договору, Іпотекодержатель надсилає Іпотекодержателю письмову вимогу про усунення порушення, в цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога виконання порушеного зобов`язання та попередження про звернення стягнення на Предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо, протягом встановленого строку, вимога Іпотекодержателя залишається без задоволення, Іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на Предмет іпотеки.

Відповідно до п. 5.3. Договору іпотеки, за вибором Іпотекодержателя застосовується один із наведених способів звернення стягнення на Предмет іпотеки та задоволення вимог Іпотекодержателя: На підставі рішення суду; На підставі виконавчого напису нотаріуса; Шляхом позасудового врегулювання згідно з застереженням про задоволену Іпотекодержателя, що міститься в цьому Договорі (і наявність якого не вимагає окремого договору про задоволення вимог Іпотекодержателя) шляхом набуття права на Предмет іпотеки або шляхом продажу Предмета іпотеки будь-якій особі.

За змістом п.п.5.3.2.2 п.5.3.2. Договору іпотеки, застереження про задоволення вимог Іпотекодержателя, що має силу договору про задоволення вимог Іпотекодержателя. Невиконання Боржником повністю або частково Основного зобов`язання та/або настання випадків, зазначених в п.4.1. цього Договору, є підставою для звернення стягнення на Предмет іпотеки, в тому числі, але не обмежуючись, шляхом позасудового врегулювання. Згідно з цим Застереженням про задоволення вимог Іпотекодержателя, що має силу договору про задоволення вимог Іпотекодержателя, Іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги, зокрема, у наступний спосіб (на власний вибір Іпотекодержателя):

серед іншого, продажу Іпотекодержателем від Предмету іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 Закону України "Про іпотеку" за ціною, яка буде потрібна для повного погашення за Основним зобов`язанням. (п. 5.3.2.2 договору)

Позивач умови Договору позики виконав та перерахував відповідачу суму позики в розмірі 1 945 000, 00 грн.

Однак, відповідач в порушення умов Договору позики з врахуванням Додаткової Угоди № 2, зобов`язання по поверненню позики відповідно до погодженого сторонами графіку не виконував, внаслідок чого в останнього виникла заборгованість по основному боргу в розмірі 360 000,00 грн.

У зв`язку із невиконанням умов Договору позики, 03.06.2019 та 17.06.2019 позивач направив третій особі вимоги про дострокове виконання умов Договору позики, які залишені Позичальником без виконання. Серед іншого, Позикодавець повідомив, що у випадку невиконання даної вимоги, позивач змушений буде звернутись з позовом до суду про звернення стягнення на Предмет іпотеки.

Оскільки, вказана вимога залишена позичальником без задоволення, ці обставини слугували підставою звернення до суду з позовом про звернення стягнення на Предмет іпотеки за Іпотечним договором.

Крім того, 03.10.2019 відповідачем надано суду першої інстанції заяву про визнання позову, у якій він просив позов задовольнити повністю.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що матеріалами справи підтверджений факт наявності у третьої особи - ТОВ "Універсальне будівництво" заборгованості перед позивачем за договором позики (безвідсоткової поворотної фінансової допомоги) №28/12-ФД від 28.12.2018 у заявленій до стягнення сумі, та, враховуючи п.п. 5.3.2.2 п. 5.3.2. Договору іпотеки, позивач має право звернути стягнення на предмет іпотеки за укладеним з відповідачем Іпотечним договором від 10.04.2019.

Колегія суддів вважає зазначений висновок суду першої інстанції помилковим, враховуючи наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Предметом спору у справі, що розглядається, є вимога позивача до відповідача про звернення стягнення на Предмет іпотеки за Іпотечним договором від 10.04.2019, а саме на нежилі приміщення готельно-ділового комплексу розташовані за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, будинок 20, приміщення № 83, загальною площею 227,6 кв.м.. (надалі - спірне майно)

Спірне майно, серед іншого, є предметом іпотеки за укладеним між АТ "СБЕРБАНК" як іпотекодержателем та ВАТ «Київський ювелірний завод» договором іпотеки від 28.12.2007, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В., зареєстрованим в реєстрі за № кдз-8979. Відповідно до статті 3 якого, визначено, що предметом іпотеки за цим договором є нежилі приміщення готельно-ділового комплексу, в тому числі №83, розташовані за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, будинок 20, яке належить Іпотекодавцеві на праві власності.

При цьому, доказів того, до вказаний договір іпотеки від 28.12.2007 розірвано, визнано недійсним, матеріали справи не містять, учасниками справи даний факт не спростовано.

Положення статті 204 ЦК України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Відтак, вказаний договір іпотеки є дійсним.

Проте, Предмет іпотеки було реалізовано на аукціоні з продажу майна ПАТ «Київський ювелірний завод» частинами, який відбувся в межах справи №910/24550/13 про банкрутство ПАТ «Київський ювелірний завод» 13.01.2017 та на якому продано все майно боржника у вигляді чотирьох лотів. В подальшому, право власності на Предмет іпотеки було набуто відповідачем за договором купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого 07.06.2017 Нікольською-Пукас А.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за реєстровим номером № 1722.

Водночас, як слідує з матеріалів справи та із відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.03.2019, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.07.2019 та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 08.11.2019 у справі № 910/24550/13:

1. задоволено подану ПАТ «Сбербанк» заяву про визнання недійсними результатів повторного аукціону з продажу майна ПАТ «Київський ювелірний завод» частинами, який відбувся 13.01.2017, в межах справи № 910/24550/13;

2. Визнано недійсним результати повторного аукціону з продажу майна ПАТ «Київський ювелірний завод» частинами (у відповідності з публікацією № 38374), у тому числі:

- Протокол проведення відкритих публічних торгів (аукціону) № 1 від 13.01.2017, яким оформлено продаж Лоту № 1 (назва лоту «Цінні папери (акції), що перебувають на балансі ПАТ «Київський ювелірний завод»);

- Протокол проведення відкритих публічних торгів (аукціону) № 2 від 13.01.2017, яким оформлено продаж Лоту № 2 (назва лоту «Майно: будівлі, споруди, виробниче і побутове обладнання, меблі, оргхтехніка, товарна продукція та інше майно, цінні папери, дебіторська заборгованість та нематеріальні активи, що перебувають на балансі ПАТ «Київський ювелірний завод»);

- Свідоцтва про придбання майна з відкритих публічних торгів (аукціону), у тому числі свідоцтво про придбання майна з відкритих публічних торгів (аукціону) № 11, видане 26.01.2017 Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Побединською В.О.;

- Договори купівлі-продажу майна ПАТ «Київський ювелірний завод», укладені між Товариством з обмеженою відповідальністю «Еталон-Консалтінг» та ПАТ «Київський ювелірний завод», в особі ліквідатора, на підставі Протоколів № 1 та № 2 від 13.01.2017.

3. Визнано недійсними результати аукціону з продажу майна ПАТ «Київський ювелірний завод» частинами (у відповідності з публікацією № 38373):

- Протокол проведення відкритих публічних торгів (аукціон) №1 від 13.01.2017, яким оформлено продажу Лоту № 1 (назва лоту «Товарно-матеріальні цінності, що перебувають на балансі ПАТ «Київський ювелірний завод», у кількості 571 найменувань, 6029 одиниць»);

- Протокол проведення відкритих публічних торгів (аукціону) № 2 від 13.01.2017, яким оформлено продаж Лоту № 2 (назва лоту «Товарно-матеріальні цінності, що перебувають на балансі ПАТ «Київський ювелірний завод», у кількості 2042 найменувань, 10278 одиниць»);

- Договори купівлі-продажу та акти приймання-передачі майна ПАТ «Київський-ювелірний завод», що укладені на підставі Протоколів проведення відкритих публічних торгів (аукціоні) № 1 та № 2 від 13.01.2017.

Згідно з ч. 1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Зі змісту протоколу проведення відкритих публічних торгів (аукціону) № 2 від 13.01.2017, яким оформлено продаж Лоту № 2 (назва лоту «Майно: будівлі, споруди, виробниче і побутове обладнання, меблі, оргхтехніка, товарна продукція та інше майно, цінні папери, дебіторська заборгованість та нематеріальні активи, що перебувають на балансі ПАТ «Київський ювелірний завод»), копію якого надано банком, вбачається, що, серед іншого, було продано й спірний предмет іпотеки. (т. 2 а/с 209)

З вищезгаданих судових рішень в межах справи №910/24550/13 слідують наступні обставини та висновки:

- ухвала Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі № 910/24550/13, якою було надано згоду на продаж заставного майна ПАТ «Київський-ювелірний завод», скасована постановою Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017;

- відповідно до ухвали Київського апеляційного господарського суду від 10.01.2017, про яку ПАТ «Київський-ювелірний завод» було відомо, заборонено будь-яким особам вживати будь-які заходи з відчуження майна ПАТ «Київський-ювелірний завод» до завершення розгляду апеляційних скарг АТ «Сбербанк» та ПАТ «Укрексімбанк» на ухвалу Господарського суду м. Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13;

- реалізація заставного майна ПАТ «Київський-ювелірний завод» без згоди заставних кредиторів чи суду є порушенням приписів ч. 4 ст. 42 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», на стадії підготовки до проведення реалізації заставного майна шляхом його продажу на аукціоні;

- суди дійшли висновку про те, що аукціон з продажу майна ПАТ «Київський-ювелірний завод» здійснено за відсутності згоди, як заставних кредиторів, так і суду, а відтак - здійснений з порушенням ч. 4 ст. 42 Закону про банкрутство.

Враховуючи наведені обставини, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про іпотеку», предметом іпотеки можуть бути один або декілька об`єктів нерухомого майна, за умов, зокрема, якщо нерухоме майно належить іпотекодавцю на праві власності або на праві господарського відання, якщо іпотекодавцем є державне або комунальне підприємство, установа чи організація.

Отже, з аналізу змісту наведеної норми, слідує, що право особи на передання майна в іпотеку законодавець пов`язує безпосередньо з наявністю повноважень, зокрема права розпорядження таким майном, яке належить, насамперед, його власнику чи уповноваженій останнім на вчинення таких дій особі.

Зазначене, в свою чергу, кореспондується з положеннями чинного законодавства щодо непорушності права власності. Так, згідно із статтею 41 Конституції України, пунктом 2 частини першої статті 3, статтею 321 ЦК України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом.

Водночас, наслідком недійсності укладених на підставі Протоколів проведення відкритих публічних торгів (аукціоні) № 1 та № 2 від 13.01.2017 договорів купівлі-продажу майна, в тому числі і Предмету іпотеки, є те, що Предмет іпотеки не вибував з власності ПАТ «Київський-ювелірний завод» та, відповідно, не міг бути переданий відповідачем у цій справі в іпотеку позивачу, оскільки відповідач фактично не набув права власності на таке майно.

Поряд з цим, також слід взяти до уваги, висновок судів здійснений в межах справи №910/24550/13, зокрема, аукціон з продажу майна ПАТ «Київський-ювелірний завод» здійснено за відсутності згоди заставних кредиторів, яким, серед інших, є АТ "СБЕРБАНК", - іпотекодержатель Предмета іпотеки.

Водночас, апеляційний суд звертає увагу, Предмет іпотеки може бути переданий в наступну іпотеку за згодою попередніх іпотекодержателів, якщо інше не встановлено попереднім іпотечним договором. Попередня іпотека має вищий пріоритет над наступними іпотеками. Наступна іпотека, предметом якої є декілька об`єктів, що належать різним особам і є предметом попередньої іпотеки, допускається за згодою власників усіх об`єктів нерухомого майна, переданих в спільну іпотеку. (стаття 13 Закону України «Про іпотеку»).

Проте, відповідних умов договір іпотеки від 28.12.2007, укладений між АТ "СБЕРБАНК" та ПАТ «Київський-ювелірний завод», не містить. Тому, попередня іпотека має вищий пріоритет над наступними іпотеками.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Закону України «Про іпотеку» визначено, що правочин щодо відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна або його передачі в наступну іпотеку, спільну діяльність, лізинг, оренду чи користування без згоди іпотекодержателя є недійсним.

В даному випадку, позовна вимога, яка є предметом цього спору про звернення стягнення на предмет іпотеки не підлягає задоволенню у зв`язку із тим, що ця вимога, серед іншого, ґрунтується на правочині, який є недійсним відповідно до ч. 3 ст. 12 Закону України «Про іпотеку», що також встановлено в межах справи № 910/24550/13.

ТОВ "БУДІНВЕСТИЦІЇ" та ТОВ "Універсальне будівництво" зазначених висновків не спростовано, будь-яких бгрунтованих аргументів чи доказів під час апеляційного перегляду справи не надано. При цьому, можливість захисту прав АТ "СБЕРБАНК" щодо спірного майна в межах справи про банкрутство ПАТ «Київський-ювелірний завод», на що посилалась третя особа, не спростовує встановлених колегією суддів обставин та не може бути підставою для задоволення заявлених у цій справі позовних вимог.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст.277 ГПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Таким чином, за результатом апеляційного перегляду даної справи, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що при прийнятті оскарженого рішення мало місце неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи та недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, а тому рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволені позову.

Зазначені судом апеляційної інстанції обставини встановлені у відповідності до вимог процесуального закону, та є достатнімі для прийняття рішення про відмову у задоволенні позову.

Поряд з цим, суд апеляційної інстанції зазначає, що за змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України", no. 4241/03 від 28.10.2010 Суд повторює, що, хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Всім встановленим обставинам, які мають значення для правильного вирішення спору надана належна правова оцінка.

Таким чином апеляційна скарга АТ "СБЕРБАНК" підлягає задоволенню.

Судові витрати.

Враховуючи те, що апеляційна скарга АТ "СБЕРБАНК" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 задоволена, у відповідності до ст. 129 ГПК України судовий збір за подачу апеляційної скарги покладається на ТОВ "БУДІНВЕСТИЦІЇ" (позивача).

Керуючись ст.ст. 129, 240, 269 - 270, 273, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "СБЕРБАНК" задовольнити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 у справі № 910/10329/19 скасувати та прийняти нове судове рішення, яким відмовити в задоволені позовних вимог.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Будінвестиції» (03022, м. Київ, вул. Василя Жуковського, 8, ) на користь Акціонерного товариства «Сбербанк» (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 46, ідентифікаційний код 25959784) витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги в сумі 43 762 (сорок три тисячі сімсом шістдесят дві) грн 50 коп.

Видачу наказу доручити Господарському суду міста Києва.

4. Матеріали справи 910/10329/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано - 24.02.2020 після виходу з відпустки за сімейними обставинами судді Корсака В.А.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді С.В. Владимиренко

І.П. Ходаківська