УХВАЛА

24 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 911/2825/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Сухового В.Г.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Здорівської сільської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.01.2020 (головуючий суддя Мальченко А.О., судді Агрикова О.В., Чорногуз М.Г.) та рішення Господарського суду Київської області від 11.06.2019 (суддя Саванчук С.О.) у справі № 911/2825/18

за позовом Національного агентства з питань запобігання корупції

до 1) Здорівської сільської ради, 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Будівельний альянс"

про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

07.02.2020 Здорівська сільська рада надіслала безпосередньо на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.01.2020 та рішення Господарського суду Київської області від 11.06.2019 у справі № 911/2825/18.

08.02.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ" від 15.01.2020 №460-IX, яким внесено зміни до законодавчих актів України.

Разом з тим, відповідно до розділу II. Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ" від 15.01.2020 №460-IX, який набрав чинності з 08.02.2020, касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не відповідає вимогам статей 290, 291 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній на день подання касаційної скарги - 07.02.2020), з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній станом до 08.02.2020) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Приписами частини 3 статті 311 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

За змістом пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній станом до 08.02.2020) у касаційній скарзі повинно бути зазначено обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення.

Таким чином процесуальний закон покладає на скаржника обов`язок зазначати про неправильне застосування яких конкретно норм матеріального та/або порушення норм процесуального права припустилися суди нижчих інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень, а також обґрунтування того, в чому саме полягає таке порушення або неправильне застосування і яким чином воно вплинуло на прийняття цих рішень.

Разом з цим особи, що звертаються до Верховного Суду з касаційними скаргами, мають враховувати, що Верховний Суд є судом "права, а не факту", а тому посилання у касаційній скарзі на недоведеність обставин справи чи на перевагу одних доказів над іншими не допускається.

У поданій касаційній скарзі скаржник зазначає, що оспорювані рішення Господарського суду Київської області та Північного апеляційного господарського суду є незаконними і підлягають скасуванню.

При цьому, зміст касаційної скарги зводиться до викладення обставин та заперечення проти висновків, покладених в обґрунтування оскаржуваних судових рішень, оцінки доказів та їх дослідження судами попередніх інстанцій, цитування норм права, що регулюють спірні відносини.

Проте, в порушення наведених процесуальних вимог, зміст касаційної скарги не містить належних обґрунтувань того, в чому саме полягає порушення або неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права під час прийняття оскаржених судових рішень у даній справі.

Зазначення суті порушення або неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права полягає в тому, що скаржник повинен у касаційній скарзі вказати, які саме норми порушено чи застосовано неправильно, і в чому саме полягає це порушення або неправильне застосування.

За таких обставин, враховуючи, що касаційна скарга зводиться до посилання на норми матеріального права без належного обґрунтування в чому саме полягає порушення або неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм права при прийнятті оскаржуваних судових рішень, така скарга не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху.

Окрім цього, положенням статті 291 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Згідно положень статей 73, 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належним та допустимим доказом надсилання іншому учаснику справи копії касаційної скарги з додатками може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) з надіслання адресату листа з описом вкладення, поданий в оригіналі або в належній чином засвідченій копії.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, скаржником не надано доказів надіслання копії касаційної скарги з додатками позивачу та відповідачу-2 у справі, а саме Національному агентству з питань запобігання корупції та Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Будівельний альянс", що підтверджується також переліком додатків до касаційної скарги.

Не повідомлена належним чином сторона у справі, як учасник господарського процесу, позбавлена можливості володіти об`єктивною інформацією стосовно руху господарського процесу.

Суд вважає за необхідне звернути увагу скаржника на приписи пункту 7 частини 2 статті 42, частини 3 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, де встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом; у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Зокрема, це стосується й вимог статті 291 Господарського процесуального кодексу України щодо процесуальних обов`язків скаржника.

Процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Не надсилання копії касаційної скарги іншим учасникам судового процесу позбавляє цих учасників обізнаності про факт подання касаційної скарги та, відповідно, про її зміст, що, в свою чергу, позбавляє права звернутися до суду касаційної інстанції із запереченням проти відкриття касаційного провадження (стаття 7, частина 4 статті 294 ГПК України).

Таким чином, скаржнику слід виконати вимоги статті 291 Господарського процесуального кодексу України та надіслати позивачу та відповідачу-2 у даній справі копію касаційної скарги та доданих неї документів на належну адресу і надати суду докази такого надсилання, тобто докази виконання свого процесуального обов`язку.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Підсумовуючи вище викладені недоліки касаційної скарги, суд касаційної інстанції зазначає, що скаржнику для усунення недоліків касаційної скарги необхідно подати до суду касаційної інстанції уточнену касаційну скаргу з обґрунтування того, в чому саме полягає порушення або неправильне застосування норм права і яким чином це вплинуло на прийняття оскаржених судових рішень у даній справі, а також надати докази надіслання копії касаційної скарги з додатками позивачу та відповідачу-2 у справі, а саме Національному агентству з питань запобігання корупції та Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Будівельний альянс".

Матеріали з усунення недоліків слід подати в Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у встановлений цією ухвалою строк, а також надати суду докази надіслання копії цих матеріалів іншим учасникам справи.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для визначення судом чи було дотримано заявником встановлений у частині другій статті 174 Господарського процесуального кодексу України строк на усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 291 292 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній станом до 08.02.2020), суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Здорівської сільської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.01.2020 та рішення Господарського суду Київської області від 11.06.2019 у справі № 911/2825/18 залишити без руху.

2. Надати скаржнику строк, тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків касаційної скарги.

3. Довести до відома скаржника, що поштову кореспонденцію слід надсилати за адресою Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О.Копиленка, 6.

4. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Суховий В.Г.