РІШЕННЯ

м. Київ

18.02.2020Справа № 910/15898/19
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Росущан К.О., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/15898/19

за позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЕКЛІПС АЛЮМІНІУМ» (код 36206791, 49094, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Соборний район, ВУЛИЦЯ МАНДРИКІВСЬКА, будинок 47, офіс 107)

до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СТАТУС БУД-ПРАЙМ» (код 40512094, 04111, м. Київ, Шевченківський район, ВУЛИЦЯ ЩЕРБАКОВА, будинок 53)

про стягнення 743 352,92 грн.,

за участю представників

позивача - Лаврищев В.В. (адвокат; ордер серія ДП №__/029 від 07.11.2019);

відповідача - не з'явилися.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

11.11.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЕКЛІПС АЛЮМІНІУМ» (далі - Товариство) до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СТАТУС БУД-ПРАЙМ» (далі - ТОВ «СТАТУС БУД-ПРАЙМ») про стягнення 610 997,09 грн основного боргу, 9 140 грн трьох відсотків річних, 107 870,26 грн пені і 15 345,57 грн втрат від інфляції.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням ТОВ «СТАТУС БУД-ПРАЙМ» умов укладеного 10.05.2017 договору підряду № 77/05 (далі - Договір) в частині прийняття виконаних Товариством будівельних робіт і неперерахування грошових коштів за виконані роботи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/15898/19; судом постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 03.12.2019.

26.11.2019 відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог, посилаючись на дефектність робіт, які виконував позивач, і відсутність підстав для сплати грошових коштів.

В підготовчому засіданні 03.12.2019 представник позивача надав оригінали доданих до позову документів для огляду та клопотав про витребування документів у відповідача , які відповідач не повернув 09.08.2019 і які є доказом у справі, а саме:

- акт від 21.12.2017 № 1/1 на суму 107 520 грн.; акт від 26.02.2018 № 1/2 на суму 7 584 грн.; акт від 18.01.2018 № 1/3 на суму 708 367,97 грн.; акт від 14.02.2018 № 1/4 на суму 708 367,97 грн.; акт від 16.03.2018 № 1/6 на суму 725 775,02 грн.; акт № 1/7 без дати на суму 20 157,91грн.; акт від 31.05.2018 № 1/8 на суму 447 870,25 грн.; акт від 28.03.2019 № 1/11 на суму 151 025,88 грн.; акт від 28.03.2019 № 1/12 на суму 460 189,98 грн.; акт № 1/13 без дати на суму 123 865,50 грн.; акт № 1/14 без дати на суму 244 713,07 грн.; акт № 1/15 на суму 195 535,12 грн.; акт № 1/16 на суму 116 362,85 грн.; акт № 1/17 на суму 151 926,48 грн.; акт № 1/18 на суму 794,88 грн.; протоколи зібрання робочої комісії на об`єкті від 14.05.2019, 07.06.2019, 18.06.2019 та 25.06.2019.

У свою чергу, представник відповідача клопотав про продовження підготовчого провадження, яке представник позивача підтримав.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2019 було продовжено строк підготовчого провадження; відкладено підготовче засідання на 15.01.2020; зобов'язано відповідача надати суду вищевказані акти та протоколи зібрання робочої групи.

13.12.2019 відповідач подав суду клопотання на виконання вимог ухвали суду від 03.12.2019 та надання додаткових пояснень.

У підготовчому засіданні 15.01.2020 позивач просив видалити із зали судового засідання вільного слухача, оскільки така особа брала участь у переговорах і може бути свідком у справі.

Оскільки заяв про виклик вказаної особи як свідка не надходило та розгляд справи проводиться у відкритому засіданні, а тому у клопотанні відмовлено.

Представник відповідача адвокат Мельник С.В. , який діє на підставі ордеру від 15.01.2020 і договору від 13.01.2020 клопотав про відкладення засідання та ознайомлення з матеріалами справи.

Суд, заслухавши позиції сторін, дослідивши матеріали справи дійшов висновку, що клопотання про відкладення засідання направлене на затягування строку розгляду справи, з огляду на таке.

Відповідач був представлений у справі директором та в першому засіданні адвокатом Харко Д.М. (ордер серія ЛГ №021713 від 03.12.2019), відповідачем подані заяви з процесуальних питань та по суті справи; доказів припинення представництва з попереднім адвокатом немає.

Відповідач володіє (повинен володіти) всіма документами, які містяться у матеріалах справи.

Доказів неможливості надання правової допомоги адвокатом Мельником С.В. з 13.01.2020 не представлено, адвокат мав можливість вжити заходи для ознайомлення зі справою з часу укладення договору, однак процесуальними правами не скористався.

Оскільки відповідач вже подав заяви по суті справи та з процесуальних питань, то відкладення підготовчого засідання для ознайомлення нового представника зі справою є лише затягуванням розгляду справи.

За таких підстав суд відхилив клопотання про відкладення засідання та роз`яснив порядок ознайомлення із справою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.01.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу №910/15898/19 до судового розгляду по суті на 11.02.2020.

У судовому засіданні 11.02.2020 було оголошено перерву до 18.02.2020.

17.02.2020 позивач подав суду заяву, в якій пояснив відсутність дати у деяких актах і зазначення неправильної дати у актах № 1/11 та № 1/12.

Представник відповідача у судове засідання 18.02.2020 не з`явився; про причини неявки суду не повідомив; про дату, час і місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

В силу приписів статті 202 Господарського процесуального кодексу України відсутні підстави для відкладення судового засідання.

Представник позивача у судовому засіданні 18.02.2020 оголосив вступне слово та позовні вимоги підтримав повністю.

Суд, заслухавши вступне слово представника позивача, з'ясувавши обставини, на які посилалися учасники справи, дослідив в порядку статей 209-210 Господарського процесуального кодексу України докази у справі.

Після закінчення з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

Представник позивача виступив з промовою (заключним словом), в якому посилався на обставини і докази досліджені у судовому засіданні.

У судовому засіданні 18.02.2020 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України.

Судом, відповідно до вимог статей 222-223 Господарського процесуального кодексу України, здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і відзив на позовну заяву, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

10.05.2017 Товариство (підрядник) та ТОВ «СТАТУС БУД-ПРАЙМ» (замовник) було укладено Договір, за умовами якого:

- замовник доручає та оплачує, а підрядник зобов'язується належним чином та якісно, керуючись проектними та будівельними нормами, на свій ризик, власними силами виконати і здати роботи з виготовлення та монтажу світлопрозорих конструкцій, згідно робочої документації, на об'єкті: «Будівництво адміністративно-житлового комплексу з приміщеннями громадського та торгівельного призначення та вбудованими прибудованими підземним паркінгом по вул. Глибочицька, 73-77 у Шевченківському районі м. Києві (далі - об'єкт), в установлений Договором строк та відповідно до розробленої Робочої документації (пункт 1.1 Договору);

- ціна Договору є твердою та складає 4 550 грн. за 1 метр квадратний, в тому числі ПДВ, згідно з додатком № і до Договору. Остаточна вартість Договору буде встановлена в залежності від обсягів фактично виконаних робіт. У разі необхідності виконання додаткових робіт, ці роботи погоджуються з Замовником. У разі зміни будь-якого параметру у Робочій документації (додаток №4 до Договору), який впливає на Договірну піну, Сторони узгоджують змінення Договірної ціни шляхом підписання додаткових угод (пункт 2.1 Договору);

- підрядник визначає обсяги та вартість виконаних робіт, відповідні документи і подає їх для підписанні) замовнику в порядку та в строки передбачені Договором (пункт 2.3 Договору);

- замовник зобов'язаний підписати протягом 5 (п'яти) робочих днів, подані підрядником належним чином та оформлені документи, що підтверджують виконання робіт, або письмово обґрунтувати причини відмови від їх підписання. Акт приймання-передачі виконаних робіт підписується замовником виключно в разі погодження з відділом кошторису та інженером по технічному нагляду за будівництвом замовника (пункт 2.4 Договору);

- замовник зобов'язується, зокрема: здійснювати перевірку та підписувати акти приймання-передачі виконаних робіт в порядку передбаченому Договором; прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до Договору, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов Договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові; сплатити підрядникові обумовлену ціну за матеріали та роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк (пункт 4.2 Договору);

- передача виконаних робіт підрядником і приймання їх замовником оформлюється актом приймання-передачі виконаних робіт, який крім сторін за Договором має бути підписаний кошторисним відділом та інженером технічного нагляду за будівництвом замовника (пункт 8.1 Договору);

- у разі виявлення в процесі приймання-передачі закінчених робіт недоліків, допущених з вини підрядника, а також у разі відсутності всіх ознак завершення виконання робіт, підрядник у визначений замовником строк зобов'язаний усунути недоліки, що визначаються у акті, і повторно повідомити замовника про готовність до передачі закінчених робіт, готового об'єкту (пункт 8.2 Договору);

- у випадку письмової мотивованої відмови замовника прийняти виконані підрядником роботи в строк встановлений сторонами складається акт з переліком претензій замовника, в якому вказуються терміни усунення недоліків у виконаних роботах (пункт 8.3 Договору);

- якщо підрядник не бажає чи не може усунути такі недоліки, замовник може попередити підрядника про порушення ним своїх зобов'язань, і, якщо підрядник без затримки не здійснить необхідних заходів для виправлення ситуації, усунути їх своїми силами або із залученням третіх осіб витрати, пов'язані з усуненням недоліків замовником, компенсуються підрядником (пункт 8.3 Договору);

- Договір набуває чинності з дати його підписання та діє протягом часу, коли сторони будуть здійснювати свої права та виконувати свої обов'язки відповідно до Договору. Закінчення строку Договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії Договору (пункт 14.1 Договору).

07.08.2017 та 21.08.2017 сторонами було укладено додаткові угоди № 1 та № 2 до Договору.

Договір і додаткові угоди підписано уповноваженими особами та скріплено печаткою сторін.

Договір у встановленому порядку не оспорений, не розірваний, не визнаний недійсним.

Частиною першою статті 837 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу..

Отже, укладений сторонами Договір за своєю правовою природою є договором підряду.

Відповідно до частини першої статті 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За приписами статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 629 ЦК України встановлено, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Згідно із статтею 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Обставини, які є предметом доказування у даній справі є такими: укладення Договору; факт виконання робіт; приймання-передача робіт; неоплата робіт відповідачем у визначений строк.

Докази, якими позивач підтверджує наявність обставин, які є предметом доказування: Договір; акти приймання-передачі виконаних будівельних робіт.

Докази, якими відповідач підтверджує заперечення проти позову: дефектний акт; фотографії.

На виконання умов Договору підрядником були виконані роботу на загальну суму 9 182 148,97 грн., а замовником оплачено роботи на суму 8 571 151,88 грн.

Таким чином, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість у сум 610 997,09 грн.

ТОВ «Статус Буд-Прайм» заперечувало проти стягнення вказаних коштів, посилаючись на те, що Товариство допустило недоліки у роботі, про які заявлено у дефектному акті.

Разом з тим, матеріалами справи підтверджено факт передачі відповідачу акти приймання-передачі робіт на всю суму, однак, відповідач не дотримався порядку, який визначено розділом 8 Договору, а саме: акт підписав частково, що ж до решти, то мотивованої відмови у визначений Договором строк позивачу не заявив.

10.01.2019 на виконання умов Договору підрядником цінним листом з описом вкладення направлено замовнику акти виконаних робіт, які були отримані останнім 15.01.2019.

Відповідач отримані акти не підписав, мотивовану відмову від підписання не надав, про наявність недоліків не заявив.

03.04.2019 підрядник надіслав замовнику вимогу про необхідність зібрання робочої комісії для прийняття об'єкта та/або складення дефектного акту.

14.05.2019 замовником зібрано робочу комісію, за результатами роботи якої Виконроб замовника Білковський А.І. зобов'язався скласти відповідний акт недоліків та надати його підряднику до 18.05.2019.

07.06.2019 замовником повторно зібрано робочу комісію на об'єкті, проте дефектний акт складено не було.

18.06.2019 було втретє зібрано робочу комісію на об'єкті, за результатами роботи продовжено огляд всіх поверхів об'єкту.

25.06.2019 вчетверте замовником зібрано робочу комісію на об'єкті, за результатами роботи якої виконроб замовника Білковський А.І. зобов'язався скласти остаточний відповідний акт недоліків та надати його підряднику до 05.07.2019.

Проте, вказаний акт так і не було складено відповідачем і не передано його позивачу.

11.07.2019 позивачем направлено відповідачу претензію по сплаті заборгованості у сумі 610 997,09 грн.

Вказаний лист повернувся підряднику з формулюванням Укрпошти «за закінченням встановленого строку зберігання».

24.07.2019 позивач отримав від відповідача претензію №2, в якій замовник вимагав направити уповноважених представників підрядника для огляду виконання робіт та складення дефектних актів та у найкоротший термін усунення дефектів виконаних робіт.

01.08.2019 підрядником рекомендованим листом з описом вкладення направлено замовнику відповідь на претензію №2, у якій було зазначено про те, що попри взяті на себе зобов'язання замовником так і не складено та не надано відповідного акту недоліків та дефектів на об'єкті (лист було повернуто Укрпоштою без вручення).

Лише 05.09.2019 підрядником було отримано від замовника лист з дефектним актом та вимогою сплатити замовнику 4 504 356,45 грн. у рахунок невиконаних зобов'язань за Договором.

16.09.2019 позивач надіслав відповідачу відповідь на вказаний лист та вказав про те, що: у дефектному акті відсутній детальний опис недоліків, дефектів та ушкоджень із зазначенням адреси знаходження (маркування) конструкцій, відсутні посилання на відповідні пункти нормативних документів, які нібито були порушені під час виконання робіт за Договором, не можливо встановити характер нібито наявних недоліків, дефектів та ушкоджень (тобто на підставі чого необхідно проводити заміну виробів); після виконання робіт та складення відповідних актів виконаних будівельних робіт, які замовник отримав та ігнорував, пройшло майже 8 місяців, через що виникає обґрунтований сумнів та питання чи не є причиною вказаних недоліків, дефектів та ушкоджень дії третіх осіб.

Слід зазначити, що наявний в матеріалах дефектний акт не надає можливості встановити коли його було складено, яка вартість недоліків, коли саме вони виникли, хто встановив їх наявність, тощо.

Таким чином, відповідачем як замовником порушено умови Договору, зокрема, в частині приймання робіт, заявлення про виявлені недоліки та строків оплати.

Оскільки замовник не підписав отримані від підрядника акти та не надав мотивовану відмову, заявляючи про недоліки з порушенням порядку, то роботи за Договором вважаються прийнятими.

Суд звертає увагу, що акти № 1/11 та № 1/12 були направлені і отримані в січні 2019, а отже не могли бути оформлені у березні 2019 через два місяці після відправлення, а отже наявна описка.

Допущені описки в актах № 1/11 та № 1/12 (зазначення 2019 замість 2018 року) не спростовують факту виконання робіт і не є підставою для звільнення відповідача від обов'язку з оплати.

Що ж до поданих суду фотографій, то вони не є належними доказами, оскільки неможливо встановити час і місце здійснення фотофіксації.

Отже, позовні вимоги щодо стягнення основної заборгованості у сумі 610 997,09 грн. підлягають задоволенню.

Крім суми основного боргу, позивач просить стягнути з відповідача 15 345,57 грн. втрат від інфляції, 9 140 грн. 3% річних і 107 870,26 грн. пені. Позивач визначає період прострочення з 30.01.2019 по 31.07.2019.

За приписами статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних в порядку статті 625 ЦК України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

У частині першій статті 546 ЦК України зазначено, що виконання зобов'язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Згідно з частиною другою статті 343 Господарського кодексу України (далі - ГК Україна) і статтею 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» платник грошових коштів сплачує на користь одержувача цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін, але не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Пунктом 10.6 Договору передбачено, що за затримку оплати за Договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми невиплачених коштів за кожний день прострочення термінів оплати, але не більше подвійної облікової ставки НБУ.

За приписом частини шостої статті 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано.

Таким чином, вирішуючи спір про стягнення пені за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання, суд визначає розмір такої пені за ставкою, що не перевищує подвійної облікової ставки НБУ.

Так, перевіривши здійснені позивачем розрахунки, Господарський суд міста Києва дійшов висновку, що вони правильні, а тому вимоги в частині стягнення 15 345,57 грн. втрат від інфляції, 9 140 грн. 3% річних і 107 870,26 грн. пені підлягають задоволенню.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем не подано доказів в підтвердження заперечень проти задоволення позовних вимог.

Отже, поданими позивачем доказами підтверджуються обставини, що є предметом доказування у даній справі, у свою чергу, відповідач не спростувало доводів позивача.

За таких обставин, враховуючи подані учасниками справи докази, які оцінені судом у порядку статті 86 Господарського процесуального кодексу України, позов підлягає задоволенню.

За приписами статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 240 та 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЕКЛІПС АЛЮМІНІУМ» (код 36206791, 49094, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Соборний район, ВУЛИЦЯ МАНДРИКІВСЬКА, будинок 47, офіс 107) до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СТАТУС БУД-ПРАЙМ» (код 40512094, 04111, м. Київ, Шевченківський район, ВУЛИЦЯ ЩЕРБАКОВА, будинок 53) про стягнення 743 352,92 грн. задовольнити повністю.

2. Стягнути з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СТАТУС БУД-ПРАЙМ» (код 40512094, 04111, м. Київ, Шевченківський район, ВУЛИЦЯ ЩЕРБАКОВА, будинок 53) на користь ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЕКЛІПС АЛЮМІНІУМ» (код 36206791, 49094, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Соборний район, ВУЛИЦЯ МАНДРИКІВСЬКА, будинок 47, офіс 107) 610 997 (шістсот десять тисяч дев'ятсот дев'яносто сім) грн. 09 коп. основного боргу, 9 140 (дев'ять тисяч сто сорок) грн. 00 коп. три проценти річних, 107 870 (сто сім тисяч вісімсот сімдесят) грн. 26 коп. пені; 15 345 (п'ятнадцять тисяч триста сорок п'ять) грн. 57 коп. втрат від інфляції та 11 150 (одинадцять тисяч сто п'ятдесят) грн. 30 коп. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 27.02.2020.

Суддя І.Д. Курдельчук