УХВАЛА

м. Київ

21.02.2020Справа № 910/2215/20

Суддя Привалов А.І., розглянувши

позовну заяву Приватного підприємства "Новітня енергія України"

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферї енергетики та комунальних послуг

про визнання протиправними дій, зобов`язавння вчинити дії та відшкодування збитків

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Новітня енергія України» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про:

- визнання протиправними дії відповідача з встановлення Коефіцієнту «зеленого» тарифу -2.16, для приватного підприємства «Новітня Енергія України» (ГЕС Шуми);

- зобов`язання відповідача встановити з 18.05.2017 року для приватного підприємства «Новітня Енергія України» (ГЕС Шуми) «зелений» тариф на електричну енергію, з коефіцієнтом 3.24 ,як для об`єктів, введених в експлуатацію з 01.01.2016 по 31.12.2016;

- стягнення з відповідача збитки, завдані позивачу за період серпень - грудень 2017 року в сумі 93292,75 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви з наступних підстав.

Згідно із частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пунктів 2, 7 частини першої статті 4 цього ж Кодексу публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій. Суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

НКРЕКП утворено Указом Президента України від 27 серпня 2014 року № 694/2014 «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Згідно з пунктами 1, 2 Положення про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого Указом Президента України від 10 вересня 2014 року № 715/2014, НКРЕКП є державним колегіальним органом, підпорядкованим Президентові України і підзвітним Верховній Раді України. НКРЕКП є органом державного регулювання діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг. У своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, а також цим Положенням.

Відповідно до підпункту 7 пункту 4, пункту 5, підпункту 7 пункту 6 цього Положення НКРЕКП установлює ціни (тарифи) на електричну енергію, тарифи на її передачу та постачання, розробляє і затверджує передбачені законодавством нормативно-правові акти, приймає з питань, що належать до компетенції НКРЕКП, нормативно-правові акти, контролює їх виконання.

22 вересня 2016 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон), яким визначено правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення. НКРЕКП наділено статусом постійно діючого незалежного державного колегіального органу, який здійснює державну владу у визначених законом сферах. НКРЕКП має широке коло завдань, функцій та повноважень щодо державного регулювання, моніторингу та контролю за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг (стаття 1 цього Закону).

Одним з основних принципів діяльності НКРЕКП є її самостійність і незалежність; під час виконання своїх завдань, функцій та повноважень відповідно до закону НКРЕКП діє самостійно та незалежно від будь-якого іншого органу державної влади, іншого державного органу, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, суб`єктів господарювання, а також політичних партій, громадських об`єднань, професійних спілок чи їх органів; члени НКРЕКП, інші посадові особи НКРЕКП діють незалежно; будь-які письмові чи усні вказівки, розпорядження, доручення органу державної влади, іншого державного органу, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, суб`єктів господарювання, політичних партій, громадських об`єднань, професійних спілок чи їх органів, а також інших осіб, що стосуються виконання членами НКРЕКП, її посадовими особами своїх функцій і повноважень відповідно до закону, є незаконним впливом; органам державної влади, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, суб`єктам господарювання, політичним партіям, громадським об`єднанням, професійним спілкам та їх органам забороняється втручатися у процеси державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (пункт 2 частини першої статті 4, частина перша, абзаци 1, 2 частини другої статті 5 Закону).

Комісія є юридичною особою публічного права, її роботу забезпечують центральний апарат і територіальні органи, на працівників яких поширюється правовий статус державних службовців; НКРЕКП здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг; здійснює державне регулювання шляхом, зокрема, нормативно-правового регулювання, ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг, державного контролю та застосування заходів впливу (частини друга, третя статті 1, частина перша статті 2, частина друга статті 3, абзац перший частини четвертої статті 8 цього Закону).

За цим Законом НКРЕКП посідає особливе (окреме) місце в системі органів державної влади в Україні. НКРЕКП є незалежною у своїй діяльності, однак подає до Верховної Ради України звіт про діяльність і перебуває у визначеній законом взаємодії з Кабінетом Міністрів України та іншими органами державної влади. За структурою НКРЕКП є державним колегіальним органом, що складається з центрального апарату і територіальних органів.

У статті 3 цього ж Закону встановлено, що до повноважень НКРЕКП належить, зокрема, формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізація відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані НКРЕКП законом (пункт 3 частини другої); реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг є одним з основних її завдань (пункт 6 частини третьої).

«Зелений» тариф встановлюється НКРЕКП на електричну енергію, вироблену на об`єктах електроенергетики, у тому числі на введених в експлуатацію чергах будівництва електричних станцій (пускових комплексах), генеруючих установках приватних домогосподарств, споживачів, у тому числі енергетичних кооперативів, з альтернативних джерел енергії (крім доменного та коксівного газів, а з використанням гідроенергії - вироблену лише мікро-, міні- та малими гідроелектростанціями).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що між сторонами виник спір щодо законності дій НКРЕКП зі встановлення для позивача коефіцієнта «зеленого» тарифу та зобов`язання НКРЕКП установити з 18 травня 2017 року «зелений» тариф на електричну енергію з коефіцієнтом для об`єктів, уведених в експлуатацію з 01 січня по 31 грудня 2016 року.

Тобто, предметом розгляду у даній справі виступатимуть дії НКРЕКП як суб`єкта владних повноважень і перевірка результату дій такого органу під час реалізації покладених на нього функцій, а також відповідність приписам чинного законодавства постанови зі встановлення тарифів (цін) на електричну енергію, що свідчить про публічно-правовий характер цих правовідносин, у яких НКРЕКП наділена правом владних повноважень. Таким чином, спір між сторонами виник з приводу реалізації державним органом своєї компетенції, який належить до вирішення адміністративним судом.

Таким чином, враховуючи, що НКРЕКП у спірних правовідносинах наділена правом владних повноважень та між сторонами виник спір з приводу реалізації державним органом своєї компетенції, тобто між сторонами виник публічно-правовий спір.

А тому, позовні вимоги в частині визнання протиправними дії відповідача з встановлення Коефіцієнту «зеленого» тарифу -2.16, для приватного підприємства «Новітня Енергія України» (ГЕС Шуми) та зобов`язання відповідача встановити з 18.05.2017 року для приватного підприємства «Новітня Енергія України» (ГЕС Шуми) «зелений» тариф на електричну енергію, з коефіцієнтом 3.24, як для об`єктів, введених в експлуатацію з 01.01.2016 по 31.12.2016 відносяться до юрисдикції адміністративних судів.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої палати Верховного суд від 18.12.2019 у справі №910/1718/19 за позовом Приватного підприємства «Новітня енергія України» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Таким чином, в позовній заяві об`єднано позовні вимоги, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства, а саме: вимоги про визнання протиправними дій Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг з встановлення Коефіцієнту «зеленого» тарифу -2.16, для приватного підприємства «Новітня Енергія України» (ГЕС Шуми) та зобов`язання відповідача встановити з 18.05.2017 року для приватного підприємства «Новітня Енергія України» (ГЕС Шуми) «зелений» тариф на електричну енергію, з коефіцієнтом 3.24 ,як для об`єктів, введених в експлуатацію з 01.01.2016 по 31.12.2016 підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а вимоги стягнення з відповідача збитків, завданих позивачу за період серпень - грудень 2017 року в сумі 93292,75 грн. - в порядку господарського судочинства.

Статтею 21 Господарського процесуального кодексу України визначено, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про повернення поданого позову заявнику для роз`єднання позовних вимог.

Керуючись п.2 ч.5 ст.174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного підприємства «Новітня енергія України» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії - повернути без розгляду.

2. Звернути увагу позивача, що згідно ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

3. Згідно ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.І.Привалов