ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

17.02.2020 Справа № 914/1704/19

м. Львів

Господарський суд Львівської області у складі судді Матвіїва Р.І. за участю секретаря судового засідання Демчук А.П., розглянувши заяву Приватного підприємства Захід-Бетон-Буд від 07.02.2020 року (вх. № 319/20 від 07.02.2020 року) про виправлення помилки в ухвалі від 28.11.2019 року

у справі № 914/1704/19

за позовом: Приватного підприємства Захід-Бетон-Буд, м. Львів,

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Спецавтономбуд, м. Львів,

предмет позову: стягнення 878 465,00 грн.,

підстава позову: порушення зобов`язань по оплаті отриманої продукції,

за участю представників:

позивача (заявника): не з`явився,

відповідача:не з`явився,

встановив:

у провадженні Господарського суду Львівської області перебувала позовна заява Приватного підприємства Захід-Бетон-Буд до Товариства з обмеженою відповідальністю Спецавтономбуд про стягнення 978 465,00 грн.

28.11.2019 року судом затверджено мирову угоду у справі № 914/1704/19 та закрито провадження у справі.

07.02.2020 року до суду надійшла заява Приватного підприємства Захід-Бетон-Буд від 07.02.2020 року про виправлення помилки в ухвалі від 28.11.2019 року.

Згідно з ч. 2, ч. 3 ст. 193 ГПК України ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України "Про виконавче провадження". У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Відповідно до ч. 3 ст. 327 ГПК України наказ, судовий наказ, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - ухвала суду є виконавчими документами. Наказ, судовий наказ, ухвала суду мають відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Відповідно до ст. 328 ГПК України суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню. Суд розглядає заяву в десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника і постановляє ухвалу. Неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви. До розгляду заяви суд має право своєю ухвалою зупинити виконання за виконавчим документом або заборонити приймати виконавчий документ до виконання.

Відтак, заяву призначено до розгляду в судовому засіданні на 17.02.2020 року.

У судове засідання 17.02.2020 року сторони явку представників не забезпечили, причин неявки не повідомили. Проте явка представників обов`язковою в судове засідання не визнавалась та неявка представників сторін не перешкоджає розгляду заяви по суті.

Розглянувши заяву про виправлення помилки в ухвалі про затвердження мирової угоди, суд зазначає таке.

Заява обґрунтована тим, що при пред`явленні ухвали про затвердження мирової угоди до примусового виконання в ній було виявлено описку, а саме в п. 9 ухвали зазначено, що ухвала дійсна для пред`явлення до примусового виконання протягом трьох років з 01.03.2020 року. Так як умови мирової угоди не виконуються, зазначена описка унеможливлює пред`явлення ухвали до примусового виконання. У зв`язку з викладеним та на підставі ст. 243 Господарського процесуального кодексу позивач просить виправити описку, допущену в ухвалі господарського суду Львівської області від 28.11.2019 року у справі №914/1704/19, а саме зазначити правильний строк для пред`явлення ухвали до примусового виконання протягом трьох років з 01.01.2020р.

Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Ознаками описок чи помилок є те, що вони виникають випадково, найчастіше внаслідок технічних помилок. Помилки, що виникли внаслідок неправильного застосування законодавства, до вищезазначених помилок не відносяться. У подібних випадках можна виправляти лише явні неточності, що були допущені випадково. До описок слід відносити неточності, пов`язанні з написанням окремих слів, зокрема імен учасників процесу, назв підприємств. До цього виду помилок слід також віднести помилкове зазначення реквізитів юридичної особи, номерів, дат, кількості. Описки можуть стосуватися і предметів, їх назв та певних притаманних їм характеристик.

В п. 17 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23 березня 2012 року № 6 "Про судове рішення" зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли у виготовленні тексту рішення). Однак, якщо неправильне визначення стягуваної суми, розміру присудженого до стягнення майна було наслідком застосування норм матеріального права, які не підлягали застосуванню, то про арифметичну помилку не йдеться, і підстави для виправлення такої помилки відсутні.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 28.11.2019 року затверджено мирову угоду, якою встановлено умови та порядок погашення заборгованості відповідача перед позивачем на умовах розстрочення виплати позивачу даної заборгованості. Сторонами в мировій угоді погоджено графік погашення заборгованості, відповідно до якого останній платіж відповідач мав здійснити 29.02.2020 року, у зв`язку з чим строк пред`явлення ухвали до примусового виконання протягом трьох років визначено з 01.03.2020 року. Тобто, зазначаючи в п. 9 резолютивної частини ухвали Господарського суду Львівської області від 28.11.2019 року строк пред`явлення ухвали до виконання, починаючи з 01.03.2020 року, судом не допущено описку. Зазначення такої дати, а не 01.01.2020 року, не мало технічного характеру, є наслідком застосування норм права, а не механічною опискою, тому не підпадає під визначення описки.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що відсутні підстави для задоволення заяви позивача і виправлення помилки в ухвалі суду від 28.11.2019 року. Такі висновки суду узгоджуються з позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 11 червня 2018 року у справі № 16/38/5022-593/2012 при перегляді ухвали про виправлення помилки у виконавчому документі - ухвалі Господарського суду Тернопільської області від 24.04.2014 про затвердження мирової угоди.

Керуючись ст. 243 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

у задоволенні заяви Приватного підприємства Захід-Бетон-Буд від 07.02.2020 року (вх. № 319/20 від 07.02.2020 року) про виправлення помилки в ухвалі від 28.11.2019 року у справі № 914/1704/19 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена у порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст ухвали складено 24.02.2020 року.

Суддя Матвіїв Р.І.