ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

25.02.2020 р. справа №914/420/20

Суддя Мороз Н.В., розглянувши матеріали

позовної заяви: Заступника керівника Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави, в особі органу уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Трускавецької міської ради Львівської області, м. Трускавець

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Водолій С.П.», м. Трускавець

про стягнення безпідставно збережених коштів в сумі 534 910,42 грн.

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшов позов Заступника керівника Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави, в особі Трускавецької міської ради Львівської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Водолій С.П.» про стягнення безпідставно збережених коштів в сумі 534 910,42 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, прокурор в обґрунтування підстав звернення з цим позовом в інтересах держави, в особі Трускавецької міської ради Львівської області зазначив, що місцевою прокуратурою опрацьовано матеріали Трускавецької міської ради та встановлено порушення вимог чинного законодавства під час використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів, розташованої на території Трускавецької міської ради Львівської області. Так, Трускавецькою міською радою Львівської області з 2015 року до моменту подання позову до суду не вживались заходи представницького характеру, спрямовані на усунення порушень, які допущені під час використання землі без правовстановлюючих документів під об`єктом нерухомості. Позови до відповідача з цим предметом та з цих же підстав до судів Трускавецькою міською радою на захист інтересів територіальної громади не подавалися, внаслідок чого міський бюджет втрачає значну суму коштів щомісячно. Економічна ситуація, що складається на цей час у державі, обумовлює необхідність збільшення надходжень до бюджету, в тому числі в сфері земельних відносин, реалізації заходів щодо економного та раціонального використання економічних ресурсів держави, зокрема природного ресурсу землі. Вказане є підставою представництва органами прокуратури інтересів держави в особі Трускавецької міської ради в суді.

Суд зазначає, що існує неоднакове застосування статті 23 Закону України «Про прокуратуру» у подібних правовідносинах щодо здійснення прокурором представництва, викладеного в раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справах № 910/3486/18, № 927/246/18, № 925/226/18, № 924/1256/17, № 922/901/17.

Відтак, на розгляді Великої Палати Верховного Суду перебуває справа №912/2385/18, в межах якої вирішується виключна правова проблема щодо неоднакового застосування ст.23 Закону України Про прокуратуру в частині підстав та випадків представництва прокуратури в суді. Так, ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 справу № 912/2385/18 призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження на 24.03.2020.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 у справі №912/2385/18, зокрема, зазначено таке.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру), які на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі 07.11.2019 у справі №912/2385/18 погодилася із висновком колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики. Відсутність єдиної правозастосовної практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Таким чином, як вбачається з наведеного, за наслідками розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 будуть надані правові висновки, які можуть вплинути на результат вирішення даної справи.

Згідно ч. 4 ст. 236 ГПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до п.7 ч. 1 ст. 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно п. 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України, провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи викладене, з метою дотримання єдності судової практики, суд дійшов висновку прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за правилами загального позовного провадження, з одночасним зупиненням провадження у цій справі № 914/420/20 за позовом Заступника керівника Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави, в особі Трускавецької міської ради Львівської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Водолій С.П.» про стягнення безпідставно збережених коштів в сумі 534 910,42 грн, до вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про усунення неоднозначного застосування норм права у подібних правовідносинах у справі № 912/2385/18.

Керуючись ст.ст. 12, 176, 228, 229, 234, 247 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

2. Встановити відповідачу строк протягом 15 календарних днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для надання суду письмового, мотивованого відзиву на позовну заяву та доказів надсилання копії відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

3. Встановити прокурору та позивачу строк протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов для подання відповіді на відзив та доказів надсилання відповіді на відзив іншим учасникам справи.

4. Зупинити провадження у справі № 914/420/20 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

5. Повідомити учасників справи, що інформація по справі, яка розглядається, доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням http://lv.arbitr.gov.ua/sud5015.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строк, передбачені ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена в порядку, визначеному Розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Мороз Н.В.