УХВАЛА

25 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 923/22/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мачульського Г.М. - головуючого, Кушніра І.В., Краснова Є.В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.04.2019

за позовом Публічного акціонерного товариства "Червоний Чабан"

до Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області

про визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування рішень Червоночабанської сільської ради Каланчацького району Херсонської області,

ВСТАНОВИВ:

22.05.2019 Мирненська селищна рада Каланчацького району Херсонської області вперше звернулась до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.04.2019 (повний текст складено 15.04.2019 та підписано 22.04.2019).

Ухвалою Верховного Суду від 01.08.2019 вперше подану касаційну скаргу Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області не прийнято до розгляду та повернуто, у зв`язку з тим, що заявник не усунув недоліки касаційної скарги щодо надання доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі у строк встановлений судом.

06.02.2020 (згідно з датою оформлення кур`єрської накладної) Мирненською селищною радою Каланчацького району Херсонської області повторно подано касаційну скаргу до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.04.2019.

Заявником у касаційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що у кошторисі Мирненської селищної ради на 2019 рік не було передбачено коштів для сплати судового збору, тому при зверненні з касаційною скаргою вперше, у заявника не було можливості здійснити доплату значної суми судового збору у розмірі 113 460,12 грн. Проте, з урахуванням принципу верховенства права, просить врахувати, що відмова суду у прийнятті позовних заяв, скарг, оформлених відповідно до процесуального закону, є порушенням права на судовий захист гарантованого Конституцією України та сформованого прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини, позиція якого у багатьох справах свідчить про те, що основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Зважаючи на зазначене, заявник вважає причини пропуску строку на касаційне оскарження поважними, тому просить суд касаційної інстанції поновити цей строк.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Судом встановлено, що повторно звертаючись зі скаргою заявником не дотримано вимоги статей 288 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1). Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (ч. 2). Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу (ч. 3).

Повторно звертаючись із касаційною скаргою більше ніж через 6 місяців із дня повернення вперше поданої касаційної скарги, заявник, в порушення приписів частини третьої статті 288 вказано Кодексу, обґрунтовує значний пропуск строку на касаційне оскарження лише правом на судовий захист.

Разом з тим, за приписами частини першої статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Отже, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Отже, самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації та відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися поважною причиною для неподання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі при поданні заявником касаційної скарги, як і поважною причиною для поновлення пропущеного строку на звернення з касаційною скаргою через півроку.

З огляду на викладене та з урахуванням того, що у клопотанні про поновлення строку викладеному у касаційній скарзі заявником не наведено достатнього обґрунтування та не зазначено об`єктивних обставин непереборної сили, що стали причиною пропуску строку на касаційне оскарження та не надано належні докази на їх підтвердження, суд касаційної інстанції визнає наведені в касаційній скарзі підстави пропуску строку на подання касаційної скарги неповажними.

Відповідно до частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційна скарга Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.04.2019 підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме - заявнику касаційної скарги необхідно навести інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження та надати відповідні докази на підтвердження цих підстав.

При цьому, заявнику слід врахувати, що відповідно до абзацу 2 частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Крім того, в порушення вимог пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України, до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

При цьому, слід зауважити, що вперше подану касаційну скаргу також було подано без сплати судового збору, про що зазначалось в ухвалі суду від 01.07.2019 та вказувалось, що за подання касаційної скарги у даній справі заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 116 460,12 грн.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги, заявнику також необхідно надати до Касаційного господарського суду докази сплати судового збору у розмірі 116 460,12 грн, перерахунок якого необхідно здійснити на нові реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

- отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102;

- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- рахунок отримувача: UA0026007;

- код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Відповідно до статті 291 Господарського процесуального кодексу України, особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

При цьому неповідомлення сторони у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цієї сторони, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені частиною 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України.

До касаційної скарги заявника не додано докази направлення касаційної скарги і доданих до неї документів іншому учаснику справи, що є неналежним виконанням наведених процесуальних положень, які призводять до порушення процесуальних прав учасника судового розгляду, а отже для усунення цих порушень заявнику також необхідно надати до Касаційного господарського суду лист з описом вкладення та квитанцію на підтвердження відправлення касаційної скарги зазначеному учаснику справи.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для визначення судом чи було дотримано ним встановлений у частині другій та третій статті 292 Господарського процесуального кодексу України строк на усунення недоліків касаційної скарги.

З огляду на викладене, касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частин другої та третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 119, 174, 234, 235, 288, 290 - 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області залишити без руху до 24.03.2020.

2. Встановити Мирненській селищній раді Каланчацького району Херсонської області строк усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

3. Мирненській селищній раді Каланчацького району Херсонської області надати Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду (01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) докази про дату вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

4. У разі усунення недоліків документи направити на адресу Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Г.М. Мачульський

Судді І.В. Кушнір

Є.В. Краснов