ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 911/584/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Міщенка І.С. - головуючого, Берднік І.С., Сухового В.Г.,

за участю секретаря судового засідання - Савінкової Ю.Б.

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Нива Фарм"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03 грудня 2019 року (головуючий - Євсіков О. О., судді - Чорногуз М. Г., Агрикова О. В.) у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Зелена брама"

до: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Нива Фарм"; 2. Головного управління Держгеокадастру у Київській області,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Згурівської районної державної адміністрації,

про скасування і визнання недійсними рішень, вчинення дій

(за участю представника відповідача-1 - Кобліков І.Ю.)

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог та рух справи в суді першої інстанції

1. У березні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Зелена Брама" (далі - ТОВ "Зелена Брама", позивач) звернулось з позовом до (1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Нива Фарм" (далі - ТОВ "Нива Фарм", відповідач-1); (2) Головного управління Держгеокадастру у Київській області (далі - Держгеокадастр, відповідач-2) про:

(1) витребування у ТОВ "Нива Фарм" на користь ТОВ "Зелена брама" земельної ділянки з кадастровим номером :07:007:0009 загальною площею 12,5 га, що розташована на території Любомирівської сільської ради Київській області (далі - спірна земельна ділянка) та належить позивачу на праві оренди згідно з договором оренди землі № 2 від 15.02.2017;

(2) скасування рішення про державну реєстрацію права власності ТОВ "Нива Фарм" на земельну ділянку з кадастровим номером :07:007:0026 площею 12 га та рішення про державну реєстрацію прав від 04.07.2018, індексний номер 41889408;

(3) визнання недійсним рішення Держгеокадастру про присвоєння кадастрового номеру :07:007:0026 земельній ділянці загальною площею 12 га, утвореній внаслідок об`єднання 6 земельних ділянок з кадастровими номерами :07:007:0015, :07:007:0016, :07:007:0017, :07:007:0018, :07:007:0019 та :07:007:0021;

(4) визнання недійсними наказів Держгеокадастру щодо поділу спірної земельної ділянки на 6 ділянок з відповідними кадастровими номерами площею 2 га кожна, та щодо затвердження документації із землеустрою та надання у власність цих земельних ділянок;

(5) скасування рішення про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки з кадастровими номерами :07:007:0015, :07:007:0016, :07:007:0017, :07:007:0018, :07:007:0019 та :07:007:0021 площею по 2 га кожна

2. Позивач посилається на те, що на підставі договору оренди від 15.02.2017 № 2 є орендарем земельної ділянки з кадастровим номером :07:007:0009 загальною площею 12,5 га, проте внаслідок прийняття спірних наказів Держгеокадастру позивач незаконно позбавлений права користування орендованою землею, яка без згоди останнього та припинення у встановленому порядку його права землекористування була поділена та передана у власність третім особам.

3. Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.03.2019 позовну заяву ТОВ "Зелена брама" залишено без руху; надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду: обґрунтувань із визначеним статусом наведених в позові третіх осіб (Головного управління Держгеокадастру у Київській області та Згурівської районної державної адміністрації); обґрунтованих письмових пояснень щодо необхідності залучення наведених третіх осіб; документів, які підтверджують відправлення відповідачам копії доданого до позовної заяви платіжного доручення № 2339 від 19.02.2019.

4. Після усунення позивачем недоліків позову ухвалою Господарського суду Київської області від 05.04.2019 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Одночасно цією ж ухвалою позовну заяву залишено без руху на підставі частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) та надано позивачу строк для усунення недоліків шляхом: викладення змісту кожної з позовних вимог (другої-п`ятої позовних вимог) з обґрунтуванням способів захисту прав або інтересів позивача, зазначенням особи (осіб), яка допустила порушення прав позивача, з посиланням на конкретні обставини порушення (із зазначенням доказів) та обґрунтуванням, хто і на якій підставі має відповідати за кожною з позовних вимог (визначити належних відповідачів).

5. Позивач у встановлений судом строк усунув недоліки позовної заяви, внаслідок чого ухвалою Господарського суду Київської області від 20.05.2019 було призначено підготовче засідання у справі на 19.06.2019. У подальшому підготовче засідання неодноразово відкладалось в результаті чого призначено на 07.08.2019.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

6. Ухвалою Господарського суду Київської області від 07 серпня 2019 року позовну заяву ТОВ "Зелена брама" залишено без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 226 ГПК України.

7. Ухвала мотивована порушенням позивачем правил об`єднання позовних вимог, а саме: (1) усі заявлені вимоги хоча і об`єднані спільним предметом, проте мають різні підстави позову; (2) частина об`єднаних позивачем вимог стосується прав та інтересів фізичних осіб (оскарження наказів Держгеокадастру про передачу земельних ділянок у власність фізичних особам та державної реєстрації права власності цих осіб на земельні ділянки), які належить розглядати в порядку цивільного судочинства. Отже, перша, друга і третя позовні вимоги у даному позові не є самостійними і їх окремий розгляд без дослідження та встановлення обставин, заявлених в четвертій та п`ятій позовних вимогах, не є можливим. Зазначене в сукупності в силу приписів статті 173 ГПК України унеможливлює вирішення господарським судом питання про роз`єднання позовних вимог.

Короткий зміст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції

8. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 24 липня 2019 року ухвалу суду першої інстанції скасовано, справу направлено на розгляд до цього суду.

9. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність передбачених пунктом 8 частини 1 статті 226 ГПК України підстав для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки судом першої інстанції відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання, при цьому недоліків позовної заяви щодо порушення правил об`єднання позовних вимог судом встановлено не було, як і способу і строку їх усунення, що пов`язано із вчиненням процесуальної дії у формі залишення позову без руху, яка має передувати залишенню такого позову без розгляду з наведених підстав.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

10. Не погоджуючись із указаною постановою суду апеляційної інстанції, відповідач-1 подав касаційну скаргу, в якій просить її скасувати, ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Аргументи учасників справи

Доводи відповідача-1, який подав касаційну скаргу (узагальнено)

11. Суперечить нормам процесуального закону висновок суду апеляційної інстанції про те, що перш ніж залишити позов без розгляду з підстав невідповідності вимогам статті 173 ГПК України суд має залишити позов без руху з наданням позивачу строку для усунення такого недоліку. За замістом статей 162, 164, 172, 174, 176 ГПК України порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог не передбачає вчинення судом процесуальної дії у формі залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі.

12. Статтею 173 ГПК України встановлено саме право, а не обов`язок суду щодо роз`єднання позовних вимог і цю дію суд може вчинити якщо всі заявлені позовні вимоги належить розглядати в порядку господарського судочинства. У даному випадку частина об`єднаних в один позов вимог належить розглядати в порядку цивільного судочинства, що правильно констатовано апеляційним судом. Отже, в силу статті 13 ГПК України саме позивач, який свідомо на власний розсуд заявив позовні вимоги з порушенням приписів статті 173 ГПК України, несе ризик настання процесуального наслідку у формі залишення позову без розгляду, оскільки суд позбавлений можливості вирішити такий позов по суті.

Позиція Верховного Суду

Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду апеляційної інстанції

13. Верховний Суд відхиляє доводи касаційної скарги в пунктах 11, 12, Постанови з огляду на таке.

14. Вимоги до позовної заяви встановлені статтями 162, 164, 172, 173 ГПК України. Відповідно до частини першої статті 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

15. Пунктом 8 частини 1 статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

16. Як установлено судом апеляційної інстанції, місцевий господарський суд ухвалою від 05.04.2019 відкрив провадження у даній справі з одночасним залишенням позовної заяви без руху, наданням позивачу строку для усунення встановлених судом вже після відкриття провадження у справі недоліків, серед яких були відсутні ті, які стосуються визначених статтею 173 ГПК України правил об`єднання позовних вимог.

17. У подальшому, призначивши ухвалою від 20.05.2019 підготовче засідання, місцевий господарський суд тим самим констатував усунення позивачем виявлених недоліків позовної заяви, про що безпосередньо зазначив в мотивувальній частині вказаної ухвали. При цьому судом першої інстанції не було виявлено жодних інших недоліків позовної заяви, як і не було встановлено способу та строку їх усунення.

18. Оскільки місцевим господарським судом раніше ухвалою було відкрито провадження у справі та після усунення позивачем недоліків позову призначено підготовче засідання, безпідставним є залишення позову без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 226 ГПК України, що може мати місце тільки з підстав не усунення позивачем недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, у тому числі і недоліків, які стосуються об`єднання позовних вимог, що прямо випливає зі змісту наведеної процесуальної норми.

19. Верховний Суд зазначає, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним з елементів якого є принцип правової визначеності. Ключовим елементом принципу правової визначеності є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже, системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів. Суб`єкти (учасники спору) завжди повинні мати можливість орієнтувати свою поведінку таким чином, щоб вона відповідала вимогам норми на момент вчинення дії. Так, у справі "Sunday Times v. United Kingdom" ЄСПЛ суд вказав, що прописаний у Конвенції термін "передбачено законом" передбачає дотримання такого принципу права, як принцип визначеності.

20. До правил, які визначають сталість правозастосування, відноситься і судова практика. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба, з належною порадою передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, що може спричинити певна дія. Вислови "законний" та "згідно з процедурою, встановленою законом" зумовлюють не лише повне дотримання основних процесуальних норм внутрішньодержавного права, а й те, що будь-яке рішення суду відповідає меті і не є свавільним (справа "Steel and others v. The United Kingdom"). Отже, правові норми та судова практика підлягають застосуванню таким чином, яким вони є найбільш очевидними та передбачуваними для учасників цивільного обороту в Україні (Суд звертається до власних висновків в ухвалі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2018 по справі №910/4647/18).

21. У даному випадку з огляду на зміст пункту 8 частини 1 статті 226 ГПК України у системному взаємозв`язку з вимогами статті 182 цього Кодексу очевидним та передбачуваним наслідком виявлення судом першої інстанції на стадії підготовчого засідання невідповідності позовної заяви вимогам статті 173 ГПК України є залишення такої заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення відповідного недоліку. Тільки невиконання вимог суду (тобто невчинення відповідної процесуальної дії) може мати для позивача процесуальний наслідок у вигляді залишення позову без розгляду.

22. З огляду на викладене апеляційним господарським судом обґрунтовано спростовано передчасні висновки місцевого господарського суду про залишення позову без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 226 ГПК України.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

23. Враховуючи вищенаведене, оскаржувана постанова є законною та обґрунтованою, а тому підлягає залишенню без змін. У зв`язку з чим касаційна скарга задоволенню не підлягає.

Щодо судових витрат

24. Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 ГПК України слід покласти на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 304, 306, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України (у редакції, чинній до 08.02.2020), Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Нива Фарм" залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 03 грудня 2019 року у справі № 911/584/19 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Міщенко І.С.

Судді Берднік І.С.

Суховий В.Г.