ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження

"17" лютого 2020 р. Справа № 911/3018/19

Господарський суд Київської області у складі судді Щоткіна О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдорс»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВККП»

про стягнення 100000,00 грн

за відсутності представників сторін у зв`язку з їх неявкою

встановив:

До Господарського суду Київської області звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрдорс» (далі позивач, ТОВ «Укрдорс») з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВККП» (далі відповідач, ТОВ «ВКПП») про стягнення 100000,00 грн передоплати, здійсненої за договором купівлі-продажу № 12/10 від 27.12.2018.

В обгрунтування підстав позову ТОВ «Укрдорс» посилається на те, що під час повторного огляду товару, а саме верстата, який є предметом вказаного вище договору, позивачем було виявлено його недоліки, усунення яких потребує додаткових коштів, у зв`язку з чим його придбання у ТОВ «ВКПП» стало недоцільним для ТОВ «Укрдорс», з огляду на що останній вважає, що набув право вимагати від ТОВ «ВКПП» сплаченої за товар суми попередньої оплати.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.12.2019 відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідач, заперечуючи проти позову, у відзиві на позовну заяву стверджує про те, що після отримання від позивача авансу в розмірі 8000,00 грн представником ТОВ «ВКПП» проведено тестовий пуск верстата, під час якого був присутній представник ТОВ «Укрдорс», після чого ТОВ «ВКПП» повідомило про готовність передати товар ТОВ «Укрдорс» після повної оплати та виставило рахунок на суму 192000,00 грн. Однак, як вказує відповідач, позивач сплатив лише 92000,00 грн, чим, на думку відповідача, підтвердив те, що ТОВ «Укрдорс» влаштовує стан обладнання. Відповідач стверджує, що жодних зауважень щодо стану спірного обладнання від позивача не надходило ні в усній, ні у письмовій формі, жодних доказів несправності верстата позивач відповідачу та суду не надав.

Розгляд справи по суті неодноразово відкладався судом.

Через канцелярію суду 14.02.2020 позивачем подано клопотання про перенесення судового засідання мотивоване тим, що між сторонами ведуться переговори щодо мирного врегулювання спору.

Водночас відповідачем через канцелярію суду 14.02.2020 подано заяву про перенесення розгляду справи та надання часу для підписання сторонами мирової угоди.

В призначене судове засідання 17.02.2020 представники сторін не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Розглянувши клопотання сторін про відкладення розгляду справи, суд дійшов висновку, що останні не підлягають задоволенню, оскільки встановлений ст. 248 шістдесятиденний строк розгляду справи спливає 18.02.2020.

Водночас суд, дослідивши матеріали справи, вирішив за власною ініціативою перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження із стадії відкриття провадження у справі, виходячи з наступного.

Відповідно до положень частини восьмої статті 252 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач, посилаючись на приписи частини другої статті 678 Цивільного кодексу України, стверджує про істотне порушення відповідачем вимог щодо якості товару, та заявляє про стягнення з відповідача попередньої оплати за товар. В свою чергу відповідач стверджує про належну якість товару та відсутність з боку позивача будь-яких претензій щодо його стану.

Частиною першою статті 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи наведені приписи чинного процесуального законодавства, суд зазначає, що зважаючи на предмет спору та характер спірних правовідносин, суттєві для правильного вирішення даного спору обставини справи, що потребують доказування, зокрема, в частині щодо можливого істотного порушення з боку відповідача вимог щодо якості товару та наявності, у зв`язку з цим, у позивача права на повернення попередньої оплати, суд дійшов висновку про доцільність розгляду даної господарської справи в порядку загального позовного провадження.

Частиною шостою статті 250 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Слід також зауважити, що пунктом 5 частини третьої статті 162 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Враховуючи те, що підставами пред`явлення позову стало порушення відповідачем, на думку позивача, вимог щодо якості товару, однак жодних доказів, які б підтверджували такі обставини, у позовній заяві не зазначено та до матеріалів справи не додано, суд вирішив зобов`язати позивача надати письмові пояснення із зазначенням доказів, які підтверджують обставини наявності недоліків спірного товару, про які ним зазначається у позовній заяві, та у разі наявності надати їх суду.

Керуючись статтями 74, 234, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження

2. Підготовче засідання призначити на 02.03.2020 о 12:20. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області (м. Київ, вул. С.Петлюри, 16/108).

3. Зобов`язати позивача надати письмові пояснення із зазначенням доказів, які підтверджують обставини наявності недоліків спірного товару (предмет договору купівлі-продажу № 12/20 від 27.12.2018), про які ним зазначається у позовній заяві, та, у разі наявності, надати відповідні докази суду.

4. Викликати в підготовче засідання уповноважених представників сторін. Повноваження представників мають бути підтверджені документами відповідно до ст. 60 ГПК України.

5. Сторонам письмові докази, які подаються до господарського суду, оформити відповідно до вимог ст. 91 ГПК України, а пояснення викласти письмово. Подача документів здійснюється через канцелярію господарського суду Київської області з супровідним листом.

6. Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Інформацію по справі, що розглядається, сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Щоткін