ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження

"26" лютого 2020 р. м. Київ Справа № 911/271/20

Суддя Конюх О.В., розглянувши позовні матеріали

за позовом фізичної особи-підприємця Зузи Олександра Володимировича ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 )

до відповідача фізичної особи-підприємця Нагірняк Валентини Вікторівни ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 )

про стягнення вартості втраченого майна

ВСТАНОВИВ:

позивач фізична особа-підприємець Зуза Олександр Володимирович, звернувся до господарського суду Київської області з позовом від 28.01.2020 до відповідача - фізичної особи-підприємця Нагірняк Валентини Вікторівни, в якому просив суд стягнути з відповідача на користь позивача відповідно до договору суборенди №506917 від 16.07.2018 35 000,00 грн. вартості втраченого майна та 6 282,74 грн. пені.

Ухвалою від 05.02.2020 позовну заяву ФОП Зузи О.В. залишено без руху, зобов`язано позивача усунути недоліки позовної заяви у спосіб та строк, зазначені в ухвалі.

20.02.2020 від позивача до господарського суду надійшла заява від 19.02.2020 про усунення недоліків.

Розглянувши подані матеріали, суд визнав їх достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі №911/271/20.

Статтею 12 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного або позовного (загального або спрощеного) провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ст. 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Як визначено ч. 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому, ч. 7 вказаної статті визначено, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Оскільки ціна поданого позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2020, предмет позову не становить підвищеної складності, справа є малозначною і підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

В силу ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше; за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд визнав подані матеріали достатніми для прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі № 911/271/20 за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 12, 234, 247, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 911/271/20. Справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням сторін.

2. Розгляд справи № 911/271/20 призначити на 06.04.2020 о 12:15. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Київської області (м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108, центральний вхід).

3. Зобов`язати позивача подати суду:

- оригінали (для огляду в судовому засіданні) усіх доданих до позовної заяви письмових доказів (ч. 6 ст. 91 ГПК України);

4. Зобов`язати відповідача подати суду:

- докази повернення майна з оренди та/або оплати коштів за втрачене майно фізичній особі-підприємцю Зузі Олександру Володимировичу за договором суборенди від 16.07.2018 №506917 (частина 2 ст. 74 ГПК України).

Докази подаються із супровідним листом відповідно до вимог ст. 80 ГПК України.

5. Відповідач має право подати відзив (ст. 165 ГПК України) до 01.04.2020.

6. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ч. 5 ст. 165 ГПК України). До відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи (ч. 6 ст. 165 ГПК України).

7. Попередити відповідача, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 9 ст. 165 ГПК України).

8. Зобов`язати учасників справи всі заяви, пояснення, клопотання, заперечення у справі викладати виключно в письмовій формі (частина 2 ст. 169 ГПК України).

9. Інформацію по справі, що розглядається, сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України з моменту її підписання суддею та не підлягає апеляційному оскарженню

Суддя О.В. Конюх

Інформація про права та обов`язки сторін.

Відповідно до стаття 42 ГПК України учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ст. 200 ГПК України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил. За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.