ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 926/107/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Берднік І.С. - головуючого, Міщенка І.С., Сухового В.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛК Машинері»

на постанову Західного апеляційного господарського суду від 05.11.2019 (у складі колегії суддів: Бонк Т.Б. (головуючий), Матущак О.І., Желік М.Б.)

у справі № 926/107/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛК Машинері»

до Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради

про стягнення збитків у сумі 618 880,83 грн,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛК Машинері» (далі - ТОВ «ЛК Машинері») звернулося до суду з позовом до Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради (далі - Департамент ЖКГ), у якому просило стягнути з відповідача на свою користь збитки в сумі 618 880,83 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано обставинами неналежного виконання відповідачем умов договору від 10.04.2018 № 96 та відсутності вини товариства у несвоєчасному початку виконання робіт з капітального ремонту вул. Січових Стрільців (зі сторони вул. Руської (напливи) у м. Чернівцях за цим договором, оскільки Департамент ЖКГ не передав будівельний майданчик (фронт робіт) з відповідною дозвільною документацією, які були необхідними для початку виконання робіт, та в подальшому неправомірно прийняв рішення про відмову від договору в односторонньому порядку відповідно до частини 2 статті 849 Цивільного кодексу України (далі - ЦК). ТОВ «ЛК Машинері», пославшись на положення частини 4 статті 849, частини 5 статті 653, статті 22 ЦК та статті 224 Господарського кодексу України (далі - ГК), вважає, що Департамент ЖКГ має відшкодувати йому збитки, завдані розірванням договору.

Рішенням Господарського суду Чернівецької області від 12.06.2019, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 05.11.2019, у задоволенні позову відмовлено.

Судові рішення мотивовано тим, що встановлені у справі фактичні обставини дають підстави для висновку про правомірну відмову Департаменту ЖКГ в односторонньому порядку від договору відповідно до частини 2 статті 849 ЦК та умов договору, оскільки саме товариство як підрядник не розпочало виконання робіт у встановлені строки та не виконало взятих за договором зобов`язань. За висновками судів позивачем не доведено належними і допустимими доказами прострочення відповідача як замовника робіт за договором, отже, правомірна відмова Департаменту ЖКГ від договору свідчить про відсутність всіх складових цивільного правопорушення (протиправної поведінки, вини, збитків та причинно-наслідкового зв`язку між ними) та виключає можливість стягнення збитків.

Не погоджуючись із висновками суду апеляційної інстанції, у листопаді 2019 року ТОВ «ЛК Машинері» подало касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Західного апеляційного господарського суду від 05.11.2019 та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційну скаргу ТОВ «ЛК Машинері» обґрунтовує, зокрема, тим, що при вирішенні справи ані судом першої інстанції, ані судом апеляційної інстанції не надано будь-якої оцінки доводам позивача стосовно невиконання відповідачем передбаченого законом, зокрема, статтею 875 ЦК та пунктами 29, 69 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, обов`язку передати підряднику будівельний майданчик та проектно-кошторисну документацію, оскільки саме ця обставина унеможливила початок виконання будівельних робіт з вини замовника, що є простроченням кредитора; поза увагою суду апеляційної інстанції залишилася та обставина, що не передача відповідачем і відсутність у позивача проекту виконання робіт, позбавило позивача можливості визначити обсяг і період перекриття руху на об`єкті; суд апеляційної інстанції в порушення норм процесуального права не дослідив зібрані у справі докази щодо розміру заявлених до стягнення збитків і дійшов передчасного висновку про відсутність зв`язку між витратами, які поніс позивач, і розірваним договором від 10.04.2018 № 96.

Департамент ЖКГ у відзиві на касаційну скаргу зазначає про правильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права при вирішенні справи, тому просить залишити оскаржені судові рішення без змін.

19.12.2019 ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Берднік І.С. - головуючого, Міщенка І.С., Сухового В.Г. відкрито касаційне провадження у справі № 926/107/19 за касаційною скаргою ТОВ «ЛК Машинері» на постанову Західного апеляційного господарського суду від 05.11.2019 і постановлено здійснити перегляд цього судового рішення без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

01.01.2020 ТОВ «ЛК Машинері» звернулося до суду із заявою про відвід суддям: Берднік І.С., Міщенку І.С., Суховому В.Г. у розгляді справи № 926/107/19.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14.01.2020 відвід суддям, заявлений ТОВ «ЛК Машинері», визнано необґрунтованим; зупинено касаційне провадження у справі № 926/107/19 до вирішення питання про відвід суддям: Берднік І.С., Міщенку І.С., Суховому В.Г.

Ухвалою судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Огородніка К.М. від 15.01.2020 відмовлено ТОВ «ЛК Машинері» у задоволенні заяви про відвід суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Берднік І.С., Міщенко І.С., Сухового В.Г. від розгляду справи № 926/107/19.

08.02.2020 набрав чинності Закон України від 15.01.2020 № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи та заперечення проти неї, перевіривши матеріали справи, Верховний Суд вважає, що касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення з таких підстав.

Судами першої та апеляційної інстанцій установлено, що за результатами відкритих торгів із закупівлі робіт з капітального ремонту вул. Січових Стрільців (зі сторони вул. Руської (напливи) у м. Чернівцях переможцем тендерних торгів згідно з протоколом розгляду тендерних пропозицій від 22.03.2018 визначено ТОВ «ЛК Машинері».

10.04.2018 між Департаментом ЖКГ, який є головним розпорядником коштів міського бюджету м. Чернівців (замовник) і ТОВ «ЛК Машинері» (підрядник) укладено договір № 96, за умовами якого підрядник зобов`язався виконати у встановлені договором строки, відповідно до проектно-кошторисної документації та умов договору роботи з капітального ремонту вул. Січових Стрільців (зі сторони вул. Руської (напливи) у м. Чернівцях, а замовник - прийняти і оплатити такі роботи (пункт 1.1).

За змістом пункту 1.2 договору підрядник в межах договірної ціни, складеної згідно з Правилами визначення вартості будівництва ДСТУ Б.Д.1,1-1.2013, згідно з проектно кошторисною документацією виконує на свій ризик власними і залученими силами та відповідними засобами всі передбачені замовленням роботи, здає в обумовлені строки об`єкт в експлуатацію замовнику, усуває протягом гарантійного терміну експлуатації об`єкту недоліки, які зумовлені неякісним виконанням робіт.

Підрядник гарантував, що має досвід, технічні можливості для виконання всього обсягу робіт та має всі необхідні та чинні (на момент укладення цього договору) документи (ліцензії тощо), які підтверджують право і можливість підрядника згідно з вимогами чинного законодавства України виконати весь обсяг робіт, вказаних у договорі. Підрядник також гарантував чинність або продовження чинності таких дозвільних документів впродовж дії цього договору (пункт 1.3 договору).

У пункті 2.1 договору визначено, що роботи і матеріальні ресурси, які використовуються для їх виконання, повинні відповідати державним стандартам, будівельним нормам, іншим нормативним документам, кошторисній документації та зазначеному договору.

Згідно з пунктом 3.1 договірна ціна робіт є невід`ємною частиною договору (додаток № 1), визначається на підставі кошторису та є твердою в межах кошторисної вартості та становить 2 891 850,00 грн з урахуванням ПДВ за рахунок коштів міського бюджету.

Відповідно до пункту 3.4. договору, в редакції додаткового договору від 18.05.2018 № 1 до цього договору, ліміт асигнувань на 2018 рік становить 2 891 850,00 грн.

До початку виконання робіт замовник має право перерахувати підряднику авансовий платіж в розмірі до 30 % від річного ліміту асигнувань, у зв`язку з чим підрядник зобов`язується протягом трьох місяців з дня проплати придбати відповідні матеріали та надати акти виконаних робіт. Невикористані після зазначеного терміну суми авансу повертаються замовнику (пункт 4.1).

За умовами пунктів 5.1, 5.3 договору термін виконання робіт встановлено до 30.11.2018; строки виконання робіт встановлено графіком (додаток № 2), який є невід`ємною частиною договору.

Підрядник зобов`язався здійснювати роботи якісно та відповідно до проектно-кошторисної документації у строки, встановлені договором (пункт 6.3.1 договору).

У пункті 6.3.9 договору встановлено, що не пізніше дати укладення договору підрядник зобов`язаний надати замовнику забезпечення виконання договору в сумі 86 700,00 грн терміном дії на весь строк виконання робіт. Умови повернення забезпечення виконання договору визначені тендерною документацією.

За змістом пункту 10.1 договору він набирає чинності з дати його укладання та діє до 17.12.2018, а в частині зобов`язань - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором.

У графіку виконання робіт (додаток № 2 до договору), сторони погодили, що роботи будуть виконуватись у декілька етапів, починаючи з квітня 2018 року та закінчуючи листопадом 2018 року, та для кожного виду робіт, який деталізовано у графіку, визначено термін їх виконання помісячно.

Згідно з платіжним дорученням від 06.04.2018 № 370 ТОВ «ЛК Машинері» у забезпечення виконання договору сплатило Департаменту ЖКГ 86 700,00 грн.

Відповідно до пункту 4.1 договору Департамент ЖКГ згідно з платіжним дорученням від 22.05.2018 № 464 перерахував підряднику авансовий платіж в сумі 867 555,00 грн на придбання матеріалів.

Також судами встановлено, що згідно з актом обстеження від 01.06.2018, складеним комісією у складі працівників технічного нагляду за капітальним будівництвом при Департаменті ЖКГ під час контролю виконання графіку початку робіт на об`єкті «Капітальний ремонт вул. вул. Січових Стрільців (зі сторони вул. Руської (напливи)», встановлено відсутність будь-яких ознак підготовки до виконання або виконання робіт, при цьому комісією було здійснено фотофіксацію. Відповідно до актів від 20.06.2018, 13.07.2018 цією ж комісією встановлено, що на момент роботи комісії будівельні роботи не розпочалися, дорожні знаки згідно зі схемою об`їзду не встановлено та роботи з їх установки не проводилися.

16.07.2018 Департамент ЖКГ надіслав ТОВ «ЛК Машинері» повідомлення від 16.07.2018 за № 03/01-12/2769 про одностороннє розірвання договору від 10.04.2018 № 96. Посилаючись на пункт 6.2.6 договору та положення частини 2 статті 849 ЦК, замовник зауважив, що в порушення умов договору станом на 13.07.2018 не розпочато виконання робіт за договором, тому у разі, якщо підрядник не розпочне їх виконання у строк до 16.07.2018, обов`язково повідомивши про це замовника, Департамент відмовляється від договору в односторонньому порядку і такий буде вважатися розірваним через 10 календарних днів з дня отримання підрядником цього письмового повідомлення. Разом із тим ТОВ «ЛК Машинері» проінформовано, зокрема, що у разі розірвання договору сума внесеного забезпечення не підлягає поверненню. Це повідомлення отримано позивачем 02.08.2018.

Предметом позову у справі, яка розглядається, є вимога ТОВ «ЛК Машинері» про стягнення з Департаменту ЖКГ збитків на підставі статті 22, частини 4 статті 849 ЦК, завданих позивачу внаслідок односторонньої відмови замовника від договору, обґрунтована тим, що позивач не приступив до своєчасного виконання будівельних робіт за договором внаслідок прострочення замовником виконання своїх зобов`язань з передачі будівельного майданчика (фронту робіт), погодженої проектно-кошторисної документації та дозволу на перекриття дороги. Розмір збитків обґрунтовано витратами на виконання умов договору оренди транспортних засобів та обладнання на суму 160 000,00 грн, витратами на закупівлю будівельних матеріалів у сумі 356 232,83 грн, витратами зі сплати забезпечувального платежу в сумі 86 700,00 грн та упущеною вигодою в сумі 15 948,00 грн, яку позивач мав отримати як чистий прибуток.

Судами першої та апеляційної інстанцій установлено, що відносини сторін щодо виконання робіт з капітального ремонту вул. Січових Стрільців (зі сторони вул. Руської (напливи) у м. Чернівцях урегульовано договором від 10.04.2018 № 96, який за своєю правовою природою є договором будівельного підряду та є підставою для виникнення у сторін господарських зобов`язань відповідно до положень статей 173, 174 ГК та статей 11, 202, 509 ЦК.

Відповідно до статті 875 ЦК за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх (частина 1) Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта (частина 2).

Згідно зі статтею 846 ЦК строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (частина 1). Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (частина 2).

Судами попередніх інстанцій установлено, що ТОВ «ЛК Машинері» як підрядник відповідно до умов договору від 10.04.2018 № 96 взяло на себе зобов`язання виконати роботи з капітального ремонту вул. Січових Стрільців (зі сторони вул. Руської (напливи) у м. Чернівцях відповідно до проектно-кошторисної документації та умов договору в строк, встановлений договором та погоджений сторонами у графіку виконання робіт (додаток № 2 до договору).

Проте, за встановлених судами обставин, що підтверджуються матеріалами справи, ТОВ «ЛК Машинері» не приступило до виконання робіт у визначений договором строк - квітень 2018 року (акт обстеження від 01.06.2018), як і не розпочало відповідні роботи у строк з 14-15.06.2018, погоджений на нараді 06.06.2018, проведеній Департаментом ЖКГ за участю директора ТОВ «ЛК Машинері» (протокол наради щодо початку виконання робіт по капітальному ремонту на об`єктах міста від 06.06.2018, акти обстеження від 20.06.2018, 13.07.2018).

Згідно зі статтею 526 ЦК і статтею 193 ГК зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За змістом статей 610, 611 ЦК порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору.

У частині 1 статті 612 ЦК передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За змістом частин 1, 2 статті 849 ЦК замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до пункту 6.2.6 договору від 10.04.2018 № 96 при невиконанні та/або неналежному виконанні підрядником взятих на себе зобов`язань за договором, замовник має право розірвати договір в односторонньому порядку. У цьому випадку договір вважається розірваним через 10 календарних днів з дня отримання підрядником письмового повідомлення замовника про односторонню відмову від договору.

Судами попередніх інстанцій установлено, що Департамент ЖКГ скористався наданим йому умовами договору та положеннями частини 2 статті 849 ЦК правом на односторонню відмову від договору у зв`язку з його неналежним виконанням підрядником у визначені договором строки, про що останнього було повідомлено у встановленому договором порядку із наведенням відповідних підстав.

За таких обставин, висновок судів про правомірність відмови Департаменту ЖКГ від договору саме на підставі частини 2 статті 849 ЦК та пункту 6.2.6 договору від 10.04.2018 № 96 у зв`язку з тим, що відповідач своєчасно не розпочав виконання робіт за договором, є обґрунтованим та спростовує доводи ТОВ «ЛК Машинері» про відмову позивача від договору без достатніх підстав.

Посилання ТОВ «ЛК Машинері» на те, що саме Департаментом ЖКГ було допущено неналежне виконання зобов`язань за договором, оскільки останнім не було надано підряднику будівельний майданчик, проектно-кошторисну документацію та дозвіл на перекриття руху на об`єкті відхиляються судом касаційної інстанції з огляду на таке.

За умовами договору від 10.04.2018 № 96 ТОВ «ЛК Машинері» як підрядник зобов`язалося здійснювати роботи якісно та відповідно до проектно-кошторисної документації у строки, встановлені цим договором (пункт 6.3.1); одержати передбачені чинним законодавством дозволи та ліцензії, які необхідні для виконання робіт, передбачених цим договором, та самостійно нести всі витрати на їх отримання (пункт 6.3.7); забезпечити на об`єкті будівництва дотримання правил, норм та стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху транспортних засобів та пішоходів (пункт 6.3.8).

Відповідно до статті 847 ЦК підрядник зобов`язаний своєчасно попередити замовника, зокрема про наявність інших обставин, що не залежать від підрядника, які загрожують якості або придатності результату роботи.

За змістом частини 2 статті 226 ГК сторона, яка порушила своє зобов`язання або напевно знає, що порушить його при настанні строку виконання, повинна невідкладно повідомити про це другу сторону. У протилежному випадку ця сторона позбавляється права посилатися на невжиття другою стороною заходів щодо запобігання збиткам та вимагати відповідного зменшення розміру збитків.

Як установлено судами попередніх інстанцій, 05.06.2018 ТОВ «ЛК Машинері» звернулося до Департаменту ЖКГ із листом № 05-2/06, в якому просило замовника про надання дозволу на повне перекриття руху по вул. Січових Стрільців на ділянці від перехрестя вулиць Руська - Січових Стрільців до перехрестя вулиць Кишинівська - Січових Стрільців відповідно до договору від 10.04.2018 № 96 для виконання робіт з капітального ремонту вул. Січових Стрільців.

За результатами наради щодо початку виконання робіт по капітальному ремонту на об`єктах міста від 06.06.2018, проведеної Департаментом ЖКГ і на якій був присутній директор ТОВ «ЛК Машинері», було запропоновано позивачу доповнити своє звернення зазначенням строків перекриття руху, з метою підготовки відповідного розпорядження міського голови.

У подальшому таке питання тривалий час не мало конструктивного вирішення з огляду на невизначеність позивача зі строками, на які необхідно було здійснити таке перекриття вулиць.

Водночас з огляду на наявне у матеріалах справи листування між сторонами у справі судами встановлено, що ТОВ «ЛК Машинері» не було надано доказів узгодження проведення робіт за договором із відповідними службами згідно зі статтею 19 Закону України «Про автомобільні дороги» та пункту 9.1.3 Тимчасових правил благоустрою м. Чернівців, затверджених рішенням Чернівецької міської ради від 03.02.2015 № 1489, а також не зазначалося конкретних термінів початку і закінчення будівельних робіт, що унеможливлювало отримання відповідного дозволу, отже, такі звернення позивача за висновками судів попередніх інстанцій містили лише наміри на отримання вказаних розпоряджень та не свідчать про вчинення підрядником відповідних дій з метою якнайшвидшого отримання розпорядження міського голови про перекриття дорожнього руху та реального наміру приступити до виконання робіт.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що Департамент ЖКГ, заперечуючи проти позову, посилався зокрема на те, що всю необхідну проектно-кошторисну документацію, копія якої міститься у матеріалах справи, було передано позивачу при підписанні договору від 10.04.2018 № 96. При цьому умовами зазначеного договору, які погоджено його сторонами, не було визначено конкретного порядку передачі як відповідної документації, так і майданчика (фронту) робіт.

Жодних обставин того, що з часу укладення між сторонами у справі договору від 10.04.2018 № 96 до його розірвання відповідачем ТОВ «ЛК Машинері» зверталося до Департаменту ЖКГ з вимогою надати проектно-кошторисну документацію, відповідно до якої мають виконуватися відповідні роботи, або із зауваженнями щодо комплектності необхідної документації, а також того, що позивачем повідомлялося відповідача про наявність перешкод у своєчасному та належному виконанні договірних зобов`язань судами попередніх інстанцій встановлено не було, а відповідачем таких доказів не надано.

Також, у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що позивач як підрядник звертався до замовника з підстав неможливості виконання робіт у зв`язку з ненаданням йому майданчика (фронту) робіт.

Разом із тим судами попередніх інстанцій не встановлено будь-яких обставин прострочення Департаментом ЖКГ як замовником своїх зобов`язань за договором, а ТОВ «ЛК Машинері» належними і допустимими доказами відповідно до положень статей 74, 76, 77 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) таких обставин не доведено.

Відповідно до статті 611 ЦК у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

За змістом статті 22 ЦК особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно зі статтею 224 ГК учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Склад та розмір відшкодування збитків визначено положеннями статті 225 ГК, відповідно до якої до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

За встановлених у справі фактичних обставин, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про те, що правомірна відмова Департаменту ЖКГ як замовника від договору на підставі частини 2 статті 849 ЦК і пункту 6.2.6 договору свідчить про відсутність усіх складових цивільного правопорушення (протиправної поведінки, вини, збитків та причинно-наслідкового зв`язку між ними), та виключає можливість покладення на замовника обов`язку з відшкодування збитків підряднику. При цьому, за висновками судів, доводи позивача про прострочення відповідача як замовника робіт не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи та матеріалами справи.

Посилання ТОВ «ЛК Машинері» на положення частини 4 статті 849 ЦК, за змістом якої замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору, правомірно не взято судами до уваги, оскільки підставою для відмови від договору замовником було не реалізація його права на відмову від договору у будь-який час до закінчення роботи, а саме неналежне виконання підрядником умов договору щодо своєчасного початку виконання відповідних робіт, що відповідно до положень частини 2 статті 849 ЦК та умов договору, укладеного між сторонами у справі, не може бути підставою для стягнення з замовника на користь підрядника заявлених до стягнення збитків.

Доводи ТОВ «ЛК Машинері» щодо неналежної оцінки судом апеляційної інстанції зібраних у справі доказів щодо розміру заявлених до стягнення збитків, які визнано судами недоведеними, відхиляються судом касаційної інстанції, оскільки повторне дослідження обставин, що вже були встановлені судом апеляційної інстанцій під час розгляду справи, та переоцінка тих доказів, які вже оцінювалися судами попередніх інстанцій в процесі розгляду цієї справи, виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції.

У сукупності оцінивши надані сторонами докази та правильно застосувавши до спірних правовідносин норми матеріального права, які їх регулюють, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до частин 1, 2 статті 300 ГПК, у редакції, чинній до 08.02.2020, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Наведені у касаційній скарзі аргументи не можуть бути підставами для скасування постанови суду апеляційної інстанції, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні скаржником норм матеріального та процесуального права та зводяться до переоцінки встановлених судом обставин.

Ураховуючи зазначені положення законодавства та обставини, установлені судом, зважаючи на межі перегляду справи судом касаційної інстанції, передбачені статтею 300 ГПК, колегія суддів зазначає, що оскаржене судове рішення постановлено із додержанням норм матеріального і процесуального права, тому правових підстав для його зміни чи скасування не вбачається.

Судовий збір за подання касаційної скарги у порядку статті 129 ГПК покладається на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України у редакції, чинній до 08.02.2020, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛК Машинері» залишити без задоволення.

2. Постанову Західного апеляційного господарського суду від 05.11.2019 у справі № 926/107/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І.С. Берднік

Судді: І.С. Міщенко

В.Г. Суховий