УХВАЛА

м. Київ

20.02.2020Справа № 910/1267/20
Суддя Господарського суду міста Києва Карабань Я.А., розглянувши матеріали за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Хрещатик» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал-Профбуд» про стягнення 78 707 462, 03 грн,

УСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Комерційний Банк «Хрещатик» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал-Профбуд» про стягнення 78 707 462, 03 грн заборгованості за кредитним договором №65-47/1-15 від 31.05.2015.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.02.2020 позовну заяву ПАТ «КБ «Хрещатик», залишено без руху, встановлено ПАТ «КБ «Хрещатик» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

При цьому, судом зазначено, що позивач не виконав вимоги п.п. 1. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Судом вказані позивачу способи усунення недоліків, а саме: 1) надання оригіналу платіжного доручення (квитанцію, тощо) із зазначенням у ньому належних платіжних реквізитів на суму 735 700, 00 грн та 2) надання доказів відправлення позовної заяви від 24.01.2020 вих.№3/155 і доданих до неї документів відповідачу та третій особі (опис вкладення із зазначенням переліку направлених додатків).

13.02.2020 через відділ діловодства суду від представника ПАТ «КБ «Хрещатик» адвоката Козацької О.К. надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке в зв`язку з перебуванням на лікарняному отримано суддею Карабань Я.А. 20.02.2020.

Суд зазначає, що клопотання про відстрочення сплати судового збору повинно було заявлятись позивачем разом з позовною заявою, чого позивачем здійснено не було.

В ухвалі Господарського суду міста Києва від 05.02.2020 ПАТ «КБ «Хрещатик» чітко встановлений спосіб усунення недоліку - надання оригіналу платіжного доручення (квитанцію, тощо) на підтвердження сплати судового збору із зазначенням у ньому належних платіжних реквізитів на суму 735 700, 00 грн.

Оскільки позивачем не надано доказів сплати судового збору, суд дійшов висновку, що ПАТ «КБ «Хрещатик» не усунуті всі недоліки, вказані в ухвалі суду від 05.02.2020 про залишення позовної заяви без руху.

Щодо заяви про відстрочення сплати судового збору суд зазначає наступне.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, статтею 8 Закону України передбачено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов, а саме приписами цієї статті визначено суб`єктів звернення щодо яких можна здійснити відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

Оскільки позивач є юридичною особою, то у відповідності до частини другої статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд не може відстрочити сплату судового збору.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 03.07.2018 у справі № 906/437/16.

При цьому, під час розгляду клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору суд також враховує позицію, викладену у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі „Пелевін проти України" та від 30.05.2013 року у справі „Наталія Михайленко проти України", в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі „Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Таким чином, відсутні підстави для задоволення клопотання ПАТ «КБ «Хрещатик» про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, позовна заява ПАТ «КБ «Хрещатик» підлягає поверненню.

Згідно із ч.8 ст.174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст. 174, 234, Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Публічному акціонерному товариству «Комерційний Банк «Хрещатик» в задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Хрещатик» повернути заявнику.

3. Додаток: позовна заява та додані до неї документи.

4. Ухвала набрала законної сили 20.02.2020 та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя Я.А.Карабань