РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

04.02.2020Справа № 910/9387/19

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Київщина-Житло" (м. Київ)

До Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" (м. Київ)

Про стягнення 171.948,00 грн

Суддя Ващенко Т.М.

секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники сторін:

від позивача: Орлов В.В.

від відповідача: Боримська І.О.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Київщина-Житло" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" про стягнення 171.948,00 грн. відшкодування завданої майнової шкоди.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на приписи ст. 1166 ЦК України та вказує, що шкоду позивачу спричинено внаслідок невиконання відповідачем своїх зобов`язань з належного технічного обслуговування будинку № 2-Б по вул. Ділова у місті Києві.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.07.19. відкрито провадження у справі № 910/9387/19, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 13.08.19., постановлено відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали надати суду обґрунтований письмовий відзив на позовну заяву.

Вказану ухвалу відповідачем отримано 23.07.19. згідно з рекомендованим повідомленням № 031, з огляду на що строк на подачу письмового відзиву становив до 07.08.19. включно.

30.07.19. відповідачем подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та 31.07.19. повноважний представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" ознайомився з матеріалами справи № 910/9387/19 (а.с. 130).

В день судового засідання 13.08.19. відповідачем подано клопотання "про відкладення підготовчого засідання та надання строку підготовки відзиву", відповідно до якого Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" наголошував, що ним не отримано копії позовної заяви з додатками та вказував, що адвокатським запитом від 05.08.19. ним витребувано документи, які на думку заявника є необхідними для розгляду даної справи. З огляду на вказане відповідач просив відкласти підготовче засідання та надати строк для підготовки та подання відзиву.

За вказаних підстав, з метою забезпечення рівності сторін перед законом і судом, змагальності сторін, та дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями ст.ст. 7, 8, 13, 14, 15 Господарського процесуального кодексу України, 13.08.19. судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про задоволення клопотання відповідача, оголошення перерви в підготовчому засіданні до 19.09.19., встановлено відповідачу додатковий строк для подачі відзиву до 19.09.19. включно.

Отже, відповідач мав більше місяця з дня судового засідання для підготовки письмового відзиву на позовну заяву, обґрунтованого належними, допустимими та достатніми доказами.

Проте, в день судового засідання 19.09.19. відповідачем подано клопотання "про відкладення підготовчого засідання та надання строку підготовки відзиву", відповідно до якого Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" наголошує, що ним не отримано копії позовної заяви з додатками та вказував, що адвокатським запитом від 05.08.19. ним витребувано документи, які на думку заявника є необхідними для розгляду даної справи, та 06.09.19. отримано відповідь, що витребувана ним документація має значний обсяг. а тому відповідач може самостійно ознайомитись з такими документами. З огляду на вказане відповідач просив відкласти підготовче засідання та надати строк для підготовки та подання відзиву.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.09.19. визнано зловживанням процесуальними правами дії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" по поданню повторного клопотання "про відкладення підготовчого засідання та надання строку підготовки відзиву", повернуто Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" клопотання "про відкладення підготовчого засідання та надання строку підготовки відзиву".

07.10.19. відповідачем подано клопотання про "повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні" та відзив на позовну заяву.

Суд відмовив в задоволенні клопотання позивача про "поновлення підготовчого провадження", оскільки діючим Господарським процесуальним кодексом України не передбачено можливості процесуального переходу на попередню стадію розгляду справи, крім випадків зміни складу суду (ч. 14 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України), про що прийняв відповідну ухвалу від 08.10.19.

Крім того, означеною ухвалою встановлено, що оскільки 13.08.19. судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про задоволення клопотання відповідача, оголошення перерви в підготовчому засіданні до 19.09.19., встановлено відповідачу додатковий строк для подачі відзиву до 19.09.19. включно, 19.09.19., за участі представника відповідача, судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 10.10.19., то залишається без розгляду та повертається відповідачу письмовий відзив на позовну заяву.

В судовому засіданні 10.10.19. судом розпочато розгляд справи № 910/9387/19 по суті.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.10.19. залишено без розгляду та повернуто Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" клопотання про призначення будівельної та оціночно-будівельної експертизи.

10.10.19. судом на стадії дослідження доказів постановлено ухвалу про оголошення перерви до 05.11.19.

28.10.19. від Товариства з обмеженою відповідальністю "Київщина-Житло" надійшли додаткові пояснення по справі, які ухвалою суду від 31.10.19. залишено без розгляду та повернуто позивачу.

До Господарського суду міста Києва надійшла апеляційна скарга на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.10.19. у справі № 910/9387/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.10.19. зупинено провадження по справі № 910/9387/19 до перегляду в апеляційному порядку ухвали Господарського суду міста Києва від 10.10.19. у справі № 910/9387/19.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.11.19. повернуто відповідачу апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.10.19. в даній справі.

Оскільки матеріали справи повернулись до Господарського суду міста Києва ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.12.19. поновлено провадження у справі № 910/9387/19 та призначено судове засідання по розгляду справи по суті на 30.01.2020.

30.01.20. судом продовжено розгляду справи № 910/9387/19 по суті зі стадії дослідження доказів.

В судовому засіданні 30.01.20. по розгляду справи по суті судом за клопотанням відповідача оголошено перерву до 04.01.20. о 15:00 год.

04.02.20. о 14:41 год. та о 14:42 год. відповідачем подано клопотання про призначення експертизи, заміну відповідача, закриття провадження у справі та відзив на позовну заяву.

04.02.20. о 15:02 год. судом продовжено розгляд справи № 910/9387/19 по суті зі стадії дослідження доказів.

В судовому засіданні о 15:04 год. та о 15:05 год. відповідачем зазначено, що ним подано відзив та три клопотання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.02.20. залишено без розгляду та повернуто Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" клопотання № б/н від 04.02.20. про призначення експертизи, клопотання № б/н від 04.02.20. про заміну відповідача, клопотання № б/н від 04.02.20. про закриття провадження у справі та відзив на позовну заяву № б/н від 04.02.20.

В судовому засіданні 04.02.20.позивачем підтримано свої вимоги в повному обсязі та подано письмові судові дебати, відповідач проти позову заперечував в повному обсязі.

Після виходу суду з нарадчої кімнати, у судовому засіданні 04.02.20. судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення та повідомлено, що повне рішення буде складено у термін, передбачений ч. 6 ст. 233 ГПК України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення проти нього, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 21.09.15. та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності позивач є власником нежитлового приміщення літ. А (група приміщень № 185) площею 230,9 кв.м за адресою: АДРЕСА_3 та нежитлового приміщення літ. А (група приміщень № 190) площею 744,6 кв.м за адресою: м. Київ, вул. Ділова, б. 2Б, приміщення 190.

02.01.17. між позивачем, як Споживачем, та відповідачем, як Виконавцем, укладено Договір № 185 та Договір № 190 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, на вказані приміщення, за умовами яких Виконавець зобов`язаний в тому числі утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг у встановлені законодавством строки.

Строк дії вказаних договорів встановлено до 31.12.17. з можливістю щорічної автоматичної пролонгації за відсутності заперечень сторін.

Позивач стверджує, що 26.10.17. о 07:45 год. відбулось залиття нежитлових приміщень в групі приміщень № 190 літера А (офіс № 5 площею 93,6 кв.м, офіс № 2 площею 130,95 кв.м) та в групі приміщень № 185 літера А площею 230,9 кв.м в м. Київ, по вул. Ділова, б. 2Б, з результатами якого 27.10.17. комісією відповідача було проведено обстеження, зроблено фотозйомку. Позивач вказує, що 30.10.17. його представники прибули до відповідача для підписання акту про залиття нежитлових приміщень, однак вказаного акту складено не було.

За означених обставин позивач самостійно склав акт від 27.10.17. про залиття нежитлових приміщень та супровідним листом № 098 від 01.11.17. та передав його відповідачу.

Судом встановлено, що означений акт відповідачем не підписано, а зі сторони позивача підписано невстановленими особами, вказаними в акті як представники власника нежитлового приміщення.

Натомість відповідачем складено акт від 08.11.17. про залиття, що трапилось в системі холодного водопостачання, який підписаний головою правління, керуючою та сантехніком відповідача і власником квартири АДРЕСА_3 . Вказаний акт позивачем не підписаний.

Про складання означеного акту відповідач повідомив позивача відповіддю на лист від 01.11.17. № 098.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач вказує, що на його замовлення суб`єктом оціночної діяльності було складено Звіт № 64-1/17 від 07.12.17., яким встановлено, що розмір майнової шкоди, завданої Товариству з обмеженою відповідальністю "Київщина-Житло" в результаті залиття групи нежитлових приміщень № 190 літера А та № 185 літера А, які розташовані у будинку № 2Б по вул. Діловій в м. Києві, що трапилось 26.10.17. станом на момент складання звіту становить 121.262,00 грн. Отримавши означений звіт позивач звернувся до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" з вимогою від 27.12.17. відшкодувати майнову шкоду в розмірі 126.262,00 грн.

Не отримавши відповіді на означену претензію та витребуваного відшкодування позив провів ремонт означених приміщень на суму 166.948,00 грн та звернувся з даним позовом до суду про стягнення з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський" на підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України 171.948,00 грн майнової шкоди (166.948,00 грн витрат на ремонтно-відновлювальні роботи та 5.000,00 грн вартості проведеної оцінки), оскільки, на думку позивача, шкода ним понесена з підстав невиконання відповідачем, як Виконавцем, взятих на себе обов`язків щодо утримання будинку по вул. Ділова, 2Б в м. Києві, а саме, неналежного технічного обслуговування внутрішньобудинкових мереж та не усунення аварійних пошкоджень.

Вирішуючи спори про стягнення заподіяних збитків, господарський суд перш за все повинен з`ясувати правові підстави покладення на винну особу зазначеної майнової відповідальності. При цьому, слід відрізняти обов`язок боржника відшкодувати збитки, завдані невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання, що випливає з договору (стаття 623 Цивільного кодексу України), від позадоговірної шкоди, тобто від зобов`язання, що виникає внаслідок завдання шкоди (глава 82 Цивільного кодексу України).

Статтею 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Як вбачається зі змісту ст. 224 Господарського кодексу України, під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно ст. 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, для застосування такої міри відповідальності потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Слід довести, що протиправні дії чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи - безумовним наслідком такої протиправної поведінки.

Наведеної правової позиції дотримується Верховний Суд України при здійсненні касаційного перегляду судових рішень у справах про відшкодування збитків (постанова Верховного Суду України у справі № 42/266-6/492 від 30.05.2006 р.).

Чинним законодавством України обов`язок доведення факту наявності порушення відповідача покладено на позивача, наявність та розмір понесених збитків, а також причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і збитками.

При цьому, встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків.

Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність завдавача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Тобто збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у певних витратах.

Цивільно-правова відповідальність юридичної або фізичної особи за завдану майнову шкоду на підставі ст. 1166 ЦК України настає за умови доведеності всіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме наявності шкоди, протиправності дій заподіювача шкоди, причинного зв`язку між шкодою та протиправною поведінкою і вини в заподіянні шкоди.

Відсутність шкоди як елемента цивільно-правової відповідальності не дає підстав і для застосування судом норми ст. 1172 ЦК України, оскільки для застосування цієї норми необхідне встановлення факту заподіяння шкоди (постанова судових палат у цивільних та господарських справах Верховного Суду України від 03.06.2015 р. у справі № 6-305цс15).

Позивачем подано докази наявності збитків.

Разом з тим, позивачем жодними належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами в розумінні приписів ст. ст. 76-79 ГПК України не доведено наявність протиправної поведінки Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський", його вини, та, як наслідок не доведено наявності причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками.

При цьому суд виходить з наступного.

На підтвердження наявності протиправної поведінки та вини відповідача позивач вказує на невиконання відповідачем, як Виконавцем, взятих на себе обов`язків щодо утримання будинку по вул. Ділова, 2Б в м. Києві, а саме, неналежного технічного обслуговування внутрішньобудинкових мереж та не усунення аварійних пошкоджень.

Разом з тим, жодним з наданих до матеріалів справи № 910/9387/19 документом не встановлено причини залиття приміщень позивача по вул. Ділова 2Б в м. Києві та не встановлено особу, відповідальну за таке залиття та винну в ньому.

Не є такими доказами акти про залиття позивача та відповідача, які підписані в односторонньому порядку, містять суперечливі та протилежні відомості. Зокрема, в акті позивача вказано, що залиття сталось з вище розташованої квартири № 4 без зазначення причин залиття, а в акті відповідача вказано, що залиття сталось внаслідок протікання на відгалуженні труби холодного водопостачання від стояка холодної води до першої точки розподілу, що знаходиться в квартирі.

При цьому, власником квартири АДРЕСА_3 , за твердженням сторін є фізична особа.

Жодних інших доказів позивачем до матеріалів справи не подано.

Позаяк, відповідно до частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Слід зауважити, що згідно з ч.ч. 1-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїс-Матеос проти Іспанії» від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст. 2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення віл 27.10.1993 р. Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів»).

У п. 26 рішення від 15.05.2008. Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

У відповідності до ст. 101 Господарського процесуального кодексу України наділені правом надати висновок експерта, складений на їх замовлення.

Проте, позивачем подано звіт, складений суб`єктом оціночної діяльності, виключно щодо розміру заподіяної йому шкоди, однак. не подано експертного висновку щодо встановлення того, з чиєї вини відбулось залиття, як і не заявлено клопотання про призначення відповідної судової експертизи.

Згідно зі ст. ст. 76-77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Отже, позивачем не доведено наявність протиправної поведінки Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпійський", його вини, та, як наслідок не доведено наявності причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками, як елементів складу цивільного правопорушення, за відсутності якого цивільно-правова відповідальність не настає.

За вказаного в сукупності суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 86, 129, 219, 220, 232, 233, 236-238, 240, 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254, 256-259 ГПК України з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України.

Повне рішення складено 17.02.20.

Суддя Т.М. Ващенко