УХВАЛА

м. Київ

18.02.2020Справа № 910/2291/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство безпеки «Легіон-Київ»

про забезпечення позову

особи, які можуть отримати статус учасника справи:

1) Акціонерне товариство «Укргазвидобування»

2) Товариство з обмеженою відповідальністю «Констебль»

3) Товариство з обмеженою відповідальністю «Антарес-2000»

4) Товариство з обмеженою відповідальністю «Альфа-щит»

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агентство безпеки «Легіон-Київ» звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову, у якій заявник просить суд:

- зупинити дію п. 4.7. Додатку 8 до Регламенту взаємодії структурних підрозділів АТ «Укргазвидобування» під час закупівлі товарів робіт та послуг, введеного в дію наказом АТ «Укргазвидобування» від 30.12.2019 р. № 940 в частині, що стосується включення Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство безпеки «Легіон-Київ» до реєстру недобросовісних учасників;

- зупинити дію Регламенту взаємодії структурних підрозділів АТ «Укргазвидобування» під час закупівлі товарів робіт та послуг, затвердженого рішенням Правління від 18.01.2019 р. № 371 введеного в дію з 18.02.2019 р. наказом Товариства від 18.02.2019 р. № 116 в частині, що стосується включення Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство безпеки «Легіон-Київ» до реєстру недобросовісних учасників;

- заборонити Акціонерному товариству «Укргазвидобування» (04053, м. Київ, вулиця Кудрявська, будинок 26/28, ідентифікаційний код 30019775) та операторам електронних майданчиків, а також будь-яким іншим юридичним особам вчиняти будь-які дії, направлені на організацію та проведення електронних торгів допорогової закупівлі щодо предмета закупівлі: « 79710000-4 - Охоронні послуги (Послуги з охорони об`єктів ФІЛІЇ БУ «УКРБУРГАЗ»)». Номер закупівлі у ЦБД - UА-2019-12-04-004237-b (оголошення №УБГ19П -172 від 04 грудня 2019 року) - до набрання законної сили рішенням суду у даній справі;

- заборонити Акціонерному товариству «Укргазвидобування» (04053, м. Київ, вулиця Кудрявська, будинок 26/28, ідентифікаційний код 30019775) та операторам електронних майданчиків, а також будь-яким іншим юридичним особам, в тому числі переможцю, здійснювати будь-які дії, спрямовані на оформлення результатів торгів щодо предмета закупівлі: « 79710000-4- - Охоронні послуги (Послуги з охорони об`єктів ФІЛІЇ БУ «УКРБУРГАЗ»)». Номер закупівлі у ЦБД - UА-2019-12-04-004237-b (оголошення №УБГ19П -172 від 04 грудня 2019 року), в тому числі: укладати і підписувати будь-які протоколи, договори про надання послуг охорони, проводити розрахунки (сплачувати платежі, приймати платежі) на підставі протоколів торгів - до набрання законної сили рішенням суду у даній справі.

Так, відповідно до статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивачів, а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або з наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, згідно зі статтями 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обґрунтовуючи власну заяву про забезпечення позову, заявник зазначає, що у 2020 році було оприлюднене оголошення про проведення процедури закупівлі, а саме: №УБГ19П -172 від 04 грудня 2019 року, номер закупівлі у ЦБД - UА-2019-12-04-004237-b, у якій заявник взяв участь, однак протоколом засідання Тендерного комітету АТ «Укргазвидобування» № 069 від 28.01.2020 заявника включено до Реєстру недобросовісних учасників відповідно до п. 4.7 Додатку 8 до Регламенту взаємодії структурних підрозділів АТ «Укргазвидобування» під час закупівлі товарів робіт та послуг, введеного в дію наказом АТ «Укргазвидобування» № 940 від 30.12.2019, в зв`язку з чим в системі закупівель з`явилось рішення тендерного комітету АТ «Укргазвидобування», яким відхилено пропозицію учасника - ТОВ «Агентство безпеки «Легіон-Київ».

Заявник зазначає, що відхилення його пропозиції є необґрунтованим та прийнятим з порушенням процедур укладення договору, у зв`язку з чим заявник готує позовну заяву про: визнання неправомірними дій АТ «Укргазвидобування» щодо заявника до реєстру недобросовісних учасників; визнання неправомірним дій АТ «Укргазвидобування» щодо відхилення пропозиції учасника допорогової закупівлі; скасування рішення тендерного комітету АТ «Укргазвидобування» щодо включення учасника - ТОВ «Агентство безпеки» «Легіон-Київ»» до реєстру недобросовісних учасників; скасування рішення тендерного комітету АТ «Укргазвидобування» щодо відхилення пропозиції учасника ТОВ «Агентство безпеки «Легіон-Київ», однак, оскільки розгляд позовної заяви займе тривалий час, в той час як замовник зможе обрати переможця та укласти з ним договір, що унеможливить відновлення прав заявника та ускладнить виконання рішення за наслідками поданого позову.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Однак, у поданій до суду заяві про забезпечення позову заявником не зазначено, яким чином невжиття заходів забезпечення позову у цій справі унеможливить чи істотно ускладнить ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника у разі задоволення позову про визнання неправомірними дій АТ "Укргазвидобування" щодо включення заявника до реєстру недобросовісних учасників; визнання неправомірним дій АТ "Укргазвидобування" щодо відхилення пропозиції учасника допорогової закупівлі; скасування рішення тендерного комітету АТ "Укргазвидобування" щодо включення учасника - ТОВ «Агентство безпеки «Легіон-Київ» до реєстру недобросовісних учасників; скасування рішення тендерного комітету АТ "Укргазвидобування" щодо відхилення пропозиції ТОВ «Агентство безпеки «Легіон-Київ».

Таким чином, виходячи зі змісту заяви, суд дійшов висновку про безпідставність заяви про забезпечення позову, оскільки необхідність у застосуванні судом таких заходів жодним чином не обґрунтована і документально не підтверджена, оскільки не містить обґрунтованих доводів щодо реальних, існуючих обставин, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, так само як і не містить документального обґрунтування, наявності фактичних обставин, які свідчать про загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Суд зазначає, що під час вирішення питання про наявність підстав для забезпечення позову, обов`язок по доведенню та обґрунтуванню наявності очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача, обґрунтованості та невідвертості додаткових зусиль і витрат у майбутньому, покладається саме на заявника.

Також суд враховує, частиною 12 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до цієї Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

Аналогічні положення закріплення в ст. 41 Конституції України.

Також, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

Відповідно до ч. 4 ст. 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Також, згідно з статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Таким чином, суд не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство безпеки «Легіон-Київ» про забезпечення позову.

Керуючись статтями 136, 137, 140, 234 ГПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство безпеки «Легіон-Київ про забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили 18.02.2020 та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя О.А. Грєхова