ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2020 р. м. Київ

Справа № 911/2374/19

Господарський суд Київської області у складі:

судді Ейвазової А.Р.,

за участі секретаря судового засідання Щербакової В.О., розглянувши у справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до фізичної особи-підприємця Музика Тетяни Іванівни про стягнення 200 333,70грн, за участю представників від:

позивача - Удод В.І. (довіреність №397 від 15.08.2019);

відповідача - Ковбаса О.С. (ордер серії КВ №822314 від 21.11.2019)

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" (далі - ПрАТ "Київобленерго") звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до фізичної особи - підприємця Музики Тетяни Іванівни (далі - ФОП Музика Т.І.) про стягнення 200333,70грн - донарахованої вартості безобліково спожитої електричної енергії.

В обґрунтування заявлених вимог, позивач посилається на порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), а саме самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника поза приладами обліку, шляхом врізання у ввідний кабель електропроводки, про що складено акт про порушення №К040795 від 04.01.2019. За результатами розгляду акту, відповідачу здійснено донарахування обсягу електричної енергії та визначено її вартість, однак, відповідач виставлений йому рахунок на оплату донарахованого обсягу не оплатив, як вказано у позові (а.с.3-11).

Ухвалою від 30.09.2019 судом відкрито провадження у даній справі; вирішено розглядати справи за правилами загального позовного провадження; встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с.1-2).

Копія вказаної ухвали отримана сторонами 03.10.2019, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень №№545, 3571 (а.с.76-77).

У строк, встановлений судом, від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (здано для відправлення суду відділенню зв`язку №1 м. Сквира 18.10.2019), у якому відповідач просить залишити позов без розгляду. При цьому, відповідач відхиляє заявлені вимоги з тих підстав, що:

- акт про порушення складено неіснуючою організацією;

- при складанні акту не проводились контрольний огляд та технічна перевірка;

- в акті про порушення не вказано типи та спосіб прокладення всіх провідників, перерізи проводів не позначені на схемі;

- відповідачу при складенні акту не надано можливості написати пояснення;

- в акті про порушення відсутні вихідні дані, необхідні для визначення розміру відшкодування;

- при розгляді акту були присутні лише двоє уповноважених представників позивача;

- під час складення протоколу відповідачу не надано можливості надати зауваження (а.с.78-81).

25.10.2019 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу засідання, про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 11:30 22.11.2019 та встановлено строки для вчинення учасниками справи процесуальних дій - подання відзиву на позов та заперечення (а.с.94-95).

12.11.2019, після того як відповідач скористався правом на подання відзиву на позов, з порушенням строку для подання відзиву від відповідача надійшли заперечення на позовну заяву (а.с.98-102), а також заява про виклик свідків, в якій відповідач просить суд викликати та допитати в якості свідків працівників РП ПрАТ «Київобленерго» ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

12.11.2019 від позивача надійшла відповідь на відзив (а.с.108-110). При цьому, така відповідь на відзив здана для відправлення відділенню зв`язку 07.11.2019, тобто з пропущенням строку, встановленого ухвалою суду від 25.10.2019, яка занесена до протоколу судового засідання.

22.11.2019 від відповідача надійшло клопотання про продовження йому строку для подання заперечення на відповідь на відзив (а.с.128-130), а також клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.136-137).

22.11.2019 підготовче засідання не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Ейвазової А.Р. на лікарняному.

25.11.2019 від позивача надійшли заперечення на заяву про виклик свідків, які мотивовані тим, що позивачем при подачі позовної заяви не подавались в якості доказів заяви свідків, крім того, на підставі показів свідків не можуть встановлюватись обставини (факти), які відповідно до законодавства відображаються у відповідних документах (а.с.142-143).

26.11.2019 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (а.с.150-153).

Ухвалою суду від 09.12.2019 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів та призначено підготовче засідання на 20.12.2019 (а.с.159).

20.12.2019 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу засідання, відповідно до якої судом відмовлено у задоволенні клопотання про виклик свідків, з власної ініціативи продовжено строк та прийнято подані відповідачем заперечення, надано позивачу право надати письмові пояснення щодо заперечень відповідача, а також закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.01.2020 (а.с.161-165).

Відмовляючи в клопотанні про виклик свідків суд виходив з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ГПК України, показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка.

Згідно ч. 1 ст. 89 ГПК України, свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Разом з тим, сторони у встановленому порядку не подавали заяв таких свідків, тому підстав для виклику свідків за змістом ч.1 ст.89 ГПК України у суду не має.

27.12.2019 від відповідача надійшло клопотання про призначення у даній справі судової інженерно-технічної (електротехнічної) експертизи (а.с.168-171) з винесенням на розгляд такої експертизи питань:

- Яка особа відповідальна за збереження та цілісність електромереж в межах (місці), де існує підключення ?

- Чи має кабель (межа, місце), що є підключеним, електрострум? Чи мав такий кабель електрострум раніше?

- Чи було приєднано будь-які прилади, обладнання чи техніку до кабелю відносно якого існує спір ?

28.12.2019 від позивача надійшли письмові пояснення на заперечення відповідача на відповідь на відзив (а.с.177-178).

09.01.2020 позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи з посиланням на хворобу представника (а.с.186).

10.01.2020 судом постановлено ухвалу на підставі п.2 ч.2 ст.202 ГПК України, яка занесена до протоколу засідання, про відкладення розгляду справи на 14:00 29.01.2020. При цьому, суд виходив з того, що позивач вперше не з`явився в судове засідання і причин його неявки є поважними

29.01.2020 позивачем подано заперечення щодо призначення у даній справі експертизи (а.с.192-194).

29.01.2020 відповідачем подано клопотання про витребування у позивача документів, а саме службових посвідчень представників позивача, якими складався акт про порушення та відомостей про контрольне зняття показів лічильника (а.с.205-207).

10.01.2020 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу засідання, якою: відмовлено у задоволенні клопотань відповідача про витребування документів та про призначення у даній справі експертизи, а в судовому засіданні оголошено перерву до 16:40 10.02.2020 (а.с.212-221).

Відмовляючи у задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів, суд виходив з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 81 ГПК України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу; якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено, зокрема, заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Документи, які просить витребувати у позивача відповідач, - копії службових посвідчень представників позивача, які склали акт про порушення ПРРЕЕ, вже є в матеріалах справи, тому витребовувати їх не має необхідності (а.с.111-119).

У задоволенні клопотання про витребування у позивача відомостей про контрольне зняття показів лічильника судом відмовлено, з огляду на те, що відповідачем у підтвердження факту вжиття заходів задля самостійного отримання відповідних документів надано опис вкладення від 29.01.2020 до рекомендованого листа, яким позивачу направлялось відповідне поштове відправлення, у яке вкладено клопотання про витребування відповідних документів. Разом з тим, таке клопотання фактично направлено в день розгляду справи по суті і строк для його розгляду не закінчився, отже, відсутні підстави вважати, що відповідачем вжито усіх заходів щодо отримання відповідного документа.

Окрім того, відомості щодо контрольних показників лічильника не мають значення для вирішення спору у даній справі, оскільки у даному випадку вони не застосовуються при розрахунку. Також, із самого клопотання вбачається, що фактично відповідач помилково ототожнює поняття контрольний огляд приладу обліку та контрольне зняття показників лічильника.

Судом відмовлено у задоволенні клопотання відповідача щодо призначення у даній справі експертизи з наступних підстав.

Так, яка особа є відповідальною за збереження та цілісність електромереж, де існувало підключення, може бути встановлена на підставі наявних у справі документів і не потребує спеціальних знань. Інші питання, які відповідач поставив на вирішення експертизи фактично стосуються фактичних обставин, які існували до усунення порушень і на даний час кабель, яким здійснено підключення демонтовано, тому експерт не зможе відповісти на питання чи має цей кабель електричний струм та чи були до нього приєднано обладнання та техніку. При цьому, чи мають місце відповідні обставини на даний час не має значення для вирішення спору у даній справі, оскільки до предмету доказування у даній справі входить встановлення факту порушення станом на момент проведення перевірки, виявлені порушення під час проведення якої стали підставою для проведення донарахування.

В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав та просив їх задовольнити; представник відповідача просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін та оцінивши подані у справі докази судом встановлено наступне.

11.04.2011 між ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» (правонаступником якого є відповідач у даній справі, що підтверджується його статутом, а.с.18-19, далі - постачальник) та ФОП Музика Т.І. (споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №220009204 (а.с.24-33, далі - договір). За умовами договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення електроустановок споживача з приєднаною потужність 5 кВт, а споживач - оплачує постачальнику вартість електричної енергії, використаної (купленої) ним та здійснює інші платежі за умовами вказаного договору (п. 1.1 договору).

Точка продажу встановлюється сторонами згідно «Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін», що є невід`ємною частиною договору (п. 1.2 договору).

Такий акт складено сторонами та його копія долучена до матеріалів справи (а.с.195-196).

Згідно додатку №3 до вищевказаного договору (а.с.34), постачання електричної енергії відповідачу здійснюється, у т.ч. за адресою: м. Сквира, вул. Селекційна, 1 магазин «Аннушка» (установлена потужність 3 кВт).

Як визначено п. 2.1 договору, під час виконання умов вказаного договору, а також вирішення всіх питань, що не врегульовані договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

В силу п.3.1.5 договору, постачальник має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електричної енергії для зняття показів, проведення їх технічної перевірки, повірки, заміни, ремонту, модернізації, переносу, інших робіт з експлуатації засобів обліку, до пристроїв релейного захисту, автоматики, зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження, до пристроїв, які забезпечують вимірювання потужності показників якості електроенергії, пристроїв комунікації, що забезпечують можливість припинення чи обмеження постачання електроенергії, пристроїв компенсації реактивної потужності, електромереж та охоронних зон електромереж постачальника електроенергії, електроустановок споживача для встановлення засобів обліку вимірювання потужності, контролю показників якості електричної енергії для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії.

Згідно пп. 4.2.3 договору, споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі, зокрема, самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; споживання електричної енергії поза засобами обліку.

Вказаний договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2011; договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору, жодною із сторін не буде заявлено письмово про припинення його дії або перегляд умов (п. 9.4 договору).

04.01.2019 працівниками позивача проведено перевірку приладів обліку електричної енергії на об`єкті, який розташовано у м. Сквира по вул. Селекційна, 1, під час якої виявлено порушення, а саме - самовільне підключення електроустановок та струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника поза приладами обліку, шляхом врізання у ввідний кабель електропроводки. У акті зафіксовано, що підключення виконано прихованим способом, виявити яке стало можливим після стягнення захисної гофри-труби з ввідного кабелю. Виявити порушення при контрольному знятті показників можливості не було.

Вказане порушення зафіксовано актом №040795 (а.с.41-42), який складено за участю відповідача, що підтверджується особистим підписом на такому акті. До вказаного акту додано також фото фіксацію порушення (а.с.43-46).

Виявлене порушення усунуто 14.01.2019, що зафіксовано актом (а.с.47).

Протоколом від 16.01.2019 розгляд вказаного акту про порушення відкладено на 30.01.2019., про що під розписку повідомлено відповідача (а.с.48).

30.01.2019 відповідачем (споживачем) подано заяву про відкладення засідання комісії з розгляду акту про порушення (а.с.49).

Таке засідання відкладено на 13.02.2019, про що повідомлено відповідача листом від 31.01.2019 (а.с.50).

13.02.2019 комісією з розгляду акту №040795 від 04.01.2019, за участі відповідача (споживача), який відмовився від пояснень, прийнято рішення, оформлене протоколом №126 (а.с.51), про здійснення розрахунку згідно п.5.5.5. ПРРЕЕ, п.2.1.7 Методики за 183 дня з 14.07.2018 по 13.01.2019 та за тарифами, що діяли протягом періоду нарахування за 78 265 кВт/год.

Як вказано у вищевказаному протоколі, споживач з рішенням згоден.

Відповідачу виставлені повідомлення про оплату по відповідному акту на суму 185 472,70грн та 14 861,00грн, що разом становить 200 333,70грн (а.с.58-59).

При цьому, як вказує позивач, відповідач відмовився від отримання копії протоколу, розрахунку та повідомлення про оплату.

27.03.2019 направлено такі документи за адресою відповідача, про те відповідне поштове відправлення повернуто з відміткою відділення зв`язку із зазначенням причини повернення: «відмовилась від одержання» (а.с.54).

05.04.2019 такі документи, як вбачається з опису вкладення (а.с.55), направлені повторно, проте таке відправлення повернуто з довідкою відділення зв`язку, у якій причиною повернення вказано: «за письмовою заявою одержувача» (а.с.56).

15.05.2019 такі документи знову направлені відповідачу (а.с.62) та повернуті з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.63).

Відповідно до протоколу №5/2 від 18.04.2019 за участю представників НКРЕКП та позивача вирішено, що акт про порушення складено правомірно, нарахування по акту підлягають оплаті у повному обсязі (а.с.64-65).

Під час розгляду спору у даній справі відповідач заперечував факт присутності при проведенні перевірки та вказував на надання йому для підпису незаповненого протоколу засідання комісії, на якій прийнято рішення про донарахування. Разом з тим, відповідні посилання, в порушення вимог ч.ч.1,3 ст.74 ГПК України, не доведені шляхом подання доказів.

Предметом спору у даній справі є наявність у відповідача обов`язку оплатити донараховану йому електричну енергію у розмірі 200333,70грн за фактом відповідного порушення.

Як визначено преамбулою Закону України «Про ринок електричної енергії», його норми визначають правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулюють відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Як визначено п.84 ч.1 ст.1 Закону, споживачем є фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Частиною 3 ст.58 Закону встановлено, що споживач зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 №28, на які є посилання у договорі №1 від 25.07.2014, укладеному сторонами, з 14.03.2018 втратили чинність, у зв`язку з прийняттям постанови Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» (далі - Правила).

Як визначено п. 1.1.1 Правил, вони регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами; учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Відповідним пунктом Правил встановлено, що вони є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Отже, відповідні Правила є обов`язковими для позивача як споживача електричної енергії так і відповідача. Зокрема, у відповідності до п.5.5.5 Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

У відповідності до п.5.2.1 вказаних Правил, електропостачальник має право, зокрема, на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.

Згідно п.5.2.3 Правил, представник електропостачальника під час знімання показів засобів комерційного обліку електричної енергії та інших дій, що виконуються відповідно до цих Правил, зобов`язаний пред`явити своє службове посвідчення.

Так, позивачем долучено до відповіді на відзив посвідчення своїх представників, якими проводилась перевірка та складався акт про порушення правил користування (а.с.111-119).

Як визначено п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Також, відповідним пунктом визначені відомості, які зазначаються у такому акті, який складається у двох примірниках. Так, в акті про порушення мають бути зазначені: зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків; за необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення №К040795 від 04.01.2019 підписаний представниками постачальника та споживачем та в такому акті викладено зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти Правил, зокрема, порушення п.п. 5.5.5 та 8.2.4 ПРРЕЕ.

Згаданим вище пунктом Правил унормовано також, що споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються(надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Відповідно до п. 8.2.6 Правил, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Як визначено відповідним пунктом, комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи; споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення; рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі, що передбачено вказаним пунктом Правил, зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії, як визначено п.8.2.7 Правил, оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії; спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Отже, відповідні Правила встановлюють судовий порядок вирішення питань, що виникли між сторонами, у т.ч. при складенні акта про порушення та визначення розміру суми збитків, належних до сплати.

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача 200 333,70грн, донарахованих у зв`язку з порушенням Правил, яка розрахована згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 (була чинна як на день виявлення порушення, так і на день прийняття рішення про донарахування).

У відповідності до пп.7 п. 2.1 Методики, така методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

Згідно п. 2.9 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою (2.7) Методики.

Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою (2.6) Методики.

Так, в силу відповідних норм застосовується наступна формула:

W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п., де P с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами; у разі підключення до трьох фаз; P с.п. = 3 · I · U ном.фаз. · cosj, де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні усіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології;

U ном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ;

cos j - косинус кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни. передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cosj приймається рівним 0,9;

t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 12 год./добу).

Для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Д пер. береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку (але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення) до дня усунення порушення.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день), визначається за формулою (2.6)

Д пер = Д пор + Д усун,

де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Д усун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Д усун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта про порушення неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Д усун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьом,у нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Таким чином, позивачем здійснено розрахунок вартості у відповідності до вимог Методики, за 183 дні, зокрема, за період з 14.07.2018 по 13.01.2019 (враховуючи, що 14.01.2019 порушення було усунуто, що зафіксовано відповідним актом а.с.47). При цьому. розрахунок проведено за 6 місяців, оскільки технічна перевірка та контрольний огляд приладу обліку пізніше не проводився.

Заперечення відповідача, про те, що технічна перевірка засобу обліку не проводилась та у акті відсутні вихідні дані для здійснення розрахунку не приймаються судом до уваги, оскільки як вказано в акті про порушення, порушення безпосередньо засобу обліку не було, та таке порушення правил користування електричною енергією полягало у врізання у ввідний кабель електропроводки, що вчинене прихованим способом і яке виявити не було можливості без зняття захисної гофри-труби з ввідного кабеля.

Щодо відсутності вихідних даних, то розмір недоврахованої електричної енергії визначено на підставі Методики; в акті та доданих до нього матеріалах, які складені, як вказано у них за участю відповідача, зазначено та показано де саме здійснено врізання у ввідний кабель.

Щодо посилань відповідача про те, що йому не було видано рішення комісії, суд зазначає, що позивачем неодноразово таке рішення направлялось засобами поштового зв`язку на адресу місця реєстрації відповідача.

Інші заперечення відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, та запереченнях на відповідь на відзив не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Під час розгляду справи відповідачем не надано доказів визнання недійсним рішення комісії, оформленого протоколом №126 від 13.02.2020.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає заявлені позивачем вимоги про стягнення з відповідача 200 333,70грн заборгованості обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати на оплату позову судовим збором, підлягають відшкодуванню позивачу за рахунок відповідача у розмірі 3005,01грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 129, 233, 237-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця Музика Тетяни Іванівни (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (ідентифікаційний код 23243188; 08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б) 200333,70грн основного боргу, а також 3005,01грн в рахунок відшкодування витрат, понесених на оплату позову судовим збором.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається протягом двадцяти днів у порядку, встановленому ст.257 ГПК України.

Повний текст рішення складено 14.02.2020.

Суддя А.Р. Ейвазова