УХВАЛА

м. Київ

05.02.2020Справа № 910/30921/15

За заявами Акціонерного товариства "Дельта Банк", Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Акціонерного товариства "ВТБ Банк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ"

Товарної біржі "Київська Універсальна"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-Енерджі"

про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута

В межах справи № 910/30921/15

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" ()

про банкрутство

Суддя Чеберяк П.П.

Представники сторін:

Від Акціонерного товариства "Дельта Банк" Рішко Н.І. - представник

Від Головного управління Державної податкової служби у м. Києві Литвиненко С.С. - представник

Від Акціонерного товариства "ВТБ Банк" не з`явилися

Від Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" Глеваський В.В. - ліквідатор

Від Товарної біржі "Київська Універсальна" Кравченко Р.С. - представник

Від Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвест-Енерджі"

Алексеєнко О.С. - представник, Пашковський Д.В. - представник

Від Державної іпотечної установи Подольна О.М. - представник

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 910/30921/15 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" про банкрутство на стадії ліквідаційної процедури, введеної постановою Господарського суду м. Києва від 28.12.2015.

15.10.2019 до Господарського суду м. Києва звернулось Акціонерне товариство "Дельта Банк" з заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" та Товарної біржі "Київська Універсальна" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута. До заяви також додано клопотання про забезпечення вимог кредиторів та клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 11.11.2019 вказану заяву прийнято до розгляду в межах справи № 910/30921/15 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" та призначено підготовче засідання на 25.11.2019.

У судовому засіданні 25.11.2019 оголошено перерву до 11.12.2019.

11.12.2019 до Господарського суду м. Києва надійшов відзив Товарної біржі "Київська Універсальна" на заяву про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 11.12.2019 об`єднано в одне провадження заяви Акціонерного товариства "Дельта Банк", Головного управління Державної податкової служби у м. Києві та Акціонерного товариства "ВТБ Банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" та Товарної біржі "Київська Універсальна" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута в межах справи № 910/30921/15 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ".

Також ухвалою Господарського суду м. Києва від 11.12.2019 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-Енерджі".

Крім того, ухвалою Господарського суду м. Києва від 11.12.2019 задоволено клопотання Акціонерного товариства "Дельта Банк" про витребування доказів та відкладено розгляд справи на 15.01.2020.

У судовому засіданні 15.01.2020 оголошено перерву до 20.01.2020.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.01.2020 задоволено заяви Акціонерного товариства "Дельта Банк", Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про забезпечення вимог кредиторів.

Крім того, ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.01.2020 закрито підготовче провадження та призначено заяви Акціонерного товариства "Дельта Банк", Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Акціонерного товариства "ВТБ Банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ", Товарної біржі "Київська Універсальна", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-Енерджі" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута в межах справи № 910/30921/15 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" до судового розгляду по суті на 29.01.2020.

У судовому засіданні 29.01.2020 оголошено перерву до 05.02.2020.

У судовому засіданні 05.02.2020 представники Акціонерного товариства "Дельта Банк" та Головного управління Державної податкової служби у м. Києві надали пояснення по суті поданих заяв та просили задовольнити їх в повному обсязі.

Представник Товарної біржі "Київська Універсальна" та ліквідатор банкрута щодо задоволення поданих заяв заперечили, з підстав, викладених у відзивах.

Розглянувши заяви Акціонерного товариства "Дельта Банк", Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Акціонерного товариства "ВТБ Банк" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються такі заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду, Господарський суд м. Києва встановив наступне.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 21.12.2015 відкрито провадження у справі № 910/30921/15 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ".

Постановою Господарського суду м. Києва від 28.12.2015 Товариство з обмеженою відповідальністю "АТЛ" визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 25.04.2016 призначено ліквідатором банкрута арбітражного керуючого Глеваського В.В.

21.10.2019 набрав чинності Кодекс України з процедур банкрутства.

Пунктом 4 Прикінцевих та перехідних положень установлено, що з дня введення в дію цього Кодексу подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

Реалізація майна боржника здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу, крім майна боржника, оголошення про продаж якого опубліковане до дня введення в дію цього Кодексу. У разі непродажу такого майна його подальша реалізація здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.

Спірний аукціон з продажу майна Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" відбувся 17.09.2019.

Отже продаж майна Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" відбувався в порядку встановленому нормами Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Процедура продажу майна банкрута, на момент проведення відкритих торгів (аукціону), регулювалась розділом IV Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 04.10.2018 у справі № 910/3638/15 вказав, що процедура проведення аукціону у справі про банкрутства складається з чотирьох етапів її організації: передпідготовка проведення аукціону (призначення ліквідатора, вибір організатора аукціону, оформлення проекту договору на проведення аукціону, узгодження умов реалізації заставного майна з забезпеченим кредитором, визнання організатора аукціону учасником справи про банкрутство); підготовка до проведення аукціону (укладення договору з організатором аукціону, публікація оголошення, прийняття заяв на участь в аукціоні, внесення гарантійних внесків учасників аукціону); проведення аукціону та оформлення його результатів.

Порушення порядку організації будь-якого з цих етапів є підставою для визнання результатів аукціону недійсними в цілому. Отже, вирішуючи спір щодо визнання недійними результатів аукціону з продажу майна банкрута, суд має встановити факт дотримання порядку його проведення на кожному з етапів.

Як вбачається з матеріалів справи, з метою визначення організатора аукціону з продажу майна банкрута, 28.01.2019 ліквідатором розміщено оголошення в газеті «Є» про проведення конкурсу з визначення організатора аукціону з продажу майна Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ".

За результатами проведеного конкурсу переможцем визначено Товару біржу «Київська універсальна», з якою 27.02.2019 було укладено договір про проведення аукціону.

З метою отримання згоди на продаж майна банкрута, яке перебуває в заставі/іпотеці ліквідатором надіслано запити, у відповідь отримано заяви-згоди, зокрема, від Акціонерного товариства "Хандлопекс", Товариства з обмеженою відповідальністю «Український торгівельний дім «Белшина», Акціонерного товариства «Дельта Банк», Акціонерного товариства «ВТБ Банк».

В подальшому, організатором аукціону на офіційних сайтах Вищого господарського суду України та Міністерства юстиції України були здійснені публікації оголошень про проведення аукціону з продажу майна банкрута у вигляді цілісного майнового комплексу, повторного аукціону з продажу майна банкрута у вигляді цілісного майнового комплексу та другого повторного аукціону з продажу майна банкрута у вигляді цілісного майнового комплексу, у зв`язку з визнанням попередніх аукціонів такими, що не відбулись у зв`язку з відсутністю заявок на участь в аукціоні.

Другий повторний аукціон з продажу майна Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" у вигляді цілісного майнового комплексу було проведено 17.09.2019 про що складено протокол про визначення переможця. Майно банкрута було реалізовано за ціною 9 614 710 грн. 67 коп.

08.10.2019 з переможцем аукціону було укладено договір купівлі-продажу майна, проведено повний розрахунок та 11.10.2019 складено акт прийому-передачі майна переможцю аукціону.

Заяви Акціонерного товариства "Дельта Банк" та Акціонерного товариства "ВТБ Банк" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута мотивовані тим, що вказаним кредиторами, вимоги яких забезпечені заставою майна боржника, надавалась згода про продаж майна банкрута у складі цілісного майнового комплексу на першому аукціоні, однак подальший продаж майна банкрута на аукціонах забезпеченими кредиторами не погоджувався, у зв`язку з чим останні не погоджуються з результатами спірного аукціону та вважають, що реалізація майна була проведена з порушенням вимог Закону про банкрутство, що призвело до реалізації заставного майна за ціною нижчою ніж реальна ринкова вартість, а тому результати аукціону підлягають визнанню недійсними.

Відповідно до ч. 4 ст. 42 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", продаж майна банкрута, що є предметом забезпечення, здійснюється в порядку, передбаченому цим Законом, виключно за згодою кредитора, вимоги якого воно забезпечує, або суду.

Тобто, положеннями статті 42 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" визначено порядок надання згоди на продаж заставного майна боржника заставним кредитором або судом в разі неотримання згоди від останнього. При цьому, така згода (дозвіл) надається на реалізацію майна боржника в цілому, а не на кожну окрему дію, спрямовану на реалізацію майна боржника, в тому числі на проведення окремого аукціону.

Відповідно до вимог Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", надання згоди кредитором, вимоги якого забезпечені майном боржника, на реалізацію такого майна повинно здійснюватися одноразово перед початком процедури продажу, та не передбачає обов`язку ліквідатора погоджувати порядок реалізації заставного майна на повторному і другому повторному аукціоні.

Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 19.07.2018 у справі № 910/7266/14.

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 24.10.2018 у справі № 904/5286/15 вказав, що частина четверта статті 42 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" визначає порядок надання згоди на відчуження заставного майна, згідно якого така згода є безумовною та надається заставним кредитором або судом (за відсутності згоди кредитора), а дії ліквідатора, спрямовані на її одержання, є необхідними для формування ліквідаційної маси банкрута. При цьому, надання згоди на продаж заставного майна забезпеченим кредитором не надає йому права обирати порядок та умови реалізації заставного майна, у тому числі щодо встановлення початкової вартості цілісного майнового комплексу та порядку її зниження, оскільки такий порядок та умови передбачені і регулюються Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

З урахуванням викладеного вище, твердження заявників про відсутність їх згоди на проведення спірного аукціону є безпідставними.

Питання щодо визначення початкової вартості продажу майна, а також стосовно можливості зниження початкової вартості майна, що продається на аукціоні врегульовані статтями 65, 66 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Так, згідно ст. 65 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", якщо інше не встановлено договором, у разі закінчення аукціону без визначення переможця протягом місяця (у разі продажу нерухомого майна - двох місяців) організатор аукціону зобов`язаний провести повторний аукціон. Якщо інше не встановлено договором, у разі закінчення повторного аукціону без визначення переможця протягом місяця організатор аукціону зобов`язаний провести другий повторний аукціон. Якщо інше не встановлено договором, початковою вартістю повторного аукціону, другого повторного аукціону є вартість, зменшена на 20 відсотків щодо початкової вартості відповідно попереднього аукціону, попереднього повторного аукціону. До участі у повторному аукціоні не допускаються переможці попередніх торгів, що не сплатили в установлений строк вартості лота за договором, відмовилися від укладення договору купівлі-продажу чи від підписання протоколу із зазначенням результатів аукціону.

Тобто, законом встановлено, що початкова вартість продажу майна на повторному аукціоні є вартість, зменшена на 20 відсотків, щодо початкової вартості відповідно до попереднього аукціону, якщо інше не встановлено договором. При цьому закон не передбачає обов`язку ліквідатора погоджувати із заставним кредитором початкову вартість продажу заставного майна на повторному аукціоні.

Кредитори, в тому числі заставні кредитори, не мають повноважень визначати порядок та вартість продажу майна банкрута, адже ці питання врегульовані положеннями Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 12.06.2018 у справі № 905/1084/16.

Як на підставу для визнання спірного аукціону з продажу майна банкрута недійсним Головне управління Державної податкової служби у м. Києві у поданій заяві вказує про те, що продаж майна банкрута у складі цілісного майнового комплексу на другому повторному аукціоні порушує норми Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

На аналогічні обставини також посилалось й Акціонерне товариство «Дельта Банк» у заяві про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута.

В підтвердження наведених тверджень Головне управління Державної податкової служби у м. Києві у поданій заяві посилається на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.04.2018 у справі № 910/10369/15 в якій суд касаційної інстанції висловив таку правову позицію, що у разі неможливості продажу майна боржника у складі цілісного майнового комплексу за наслідком проведення першого аукціону, ліквідатор повинен був здійснити його продаж частинами.

Відповідно до ч. 5 ст. 44 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" ліквідатор здійснює продаж майна банкрута у вигляді цілісного майнового комплексу. У разі якщо продати майно боржника у вигляді цілісного майнового комплексу не вдалося, ліквідатор здійснює продаж майна боржника частинами.

Щодо застосування даних норм права Верховним Судом у складі Судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 21.06.2018 у справі № 914/701/17 викладено наступний правовий висновок, відмінний від висновку, викладеного в постанові від 24.04.2018 у справі № 910/10369/15.

Отже, на розсуд ліквідатора відноситься обрання подальших способів продажу майна (проводити повторний, другий повторний продаж майна у складі цілісного майнового комплексу, а далі перейти до продажу майна з першого, повторного та другого аукціонів з продажу майна окремими лотами, чи одразу перейти до продажу майна окремими лотами). Надалі ліквідатор може продовжити продаж майна цілісним майновим комплексом із застосуванням продажу з першого та другого повторного аукціонів відповідно до етапі 66 Закону про банкрутство, якщо дійде висновку, що такий продаж дозволить йому отримати найвищу ціну, або перейти до продажу майка частинами (лотами), якщо така реалізація буде обґрунтована можливістю отримання сумарно вищої ціни за ліквідаційні активи боржника, допоможе прискорити хід ліквідаційної процедури, строки якої обмежено законодавцем до 1 року та буде більш ефективною на предмет відновлення бізнесу майбутніми власниками.

Відтак, у випадку обрання ліквідатором способу реалізації майна боржника у складі повторного та другого повторного аукціонів цілісним майновим комплексом, такі дії ліквідатора, за відсутності порушення інших норм процедури продажу згідно Розділів ІІІ, IV Закону про банкрутство, не можуть бути самостійною підставою для визнання недійсними результатів аукціону.

Таким чином, на підставі наведених норм та встановлених обставин, суд дійшов висновку, що ліквідатором правомірно та за наявності достатніх правових підстав прийнято рішення про обрання способу реалізації майна банкрута у складі повторного та другого повторного аукціонів цілісним майновим комплексом.

У судовому засіданні, яке відбулось 29.01.2019, представник Головного управління Державної податкової служби у м. Києві у вступному слові заявив про наявність підстав для визнання результатів спірного аукціону недійсними, відмінні від тих, які вказані в заяві, поданій до суду 22.10.2019.

Зокрема, представник Головного управління Державної податкової служби у м. Києві заявив наступні доводи: що строк для подання учасниками аукціону заявок на участь в аукціоні був занадто коротким; що фотографічні зображення, які були додані до оголошень про проведення аукціону, мали невідповідності щодо проміжку часу, коли вони були зроблені. Також представник Головного управління Державної податкової служби у м. Києві заявив про наявність сумнівів щодо розміщення оголошень про продаж майна безпосередньо на всіх об`єктах нерухомого майна, які були реалізовані на спірному аукціоні тощо.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Частиною 2 ст. 208 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у вступному слові учасники справи в усній формі стисло викладають зміст на підстави своїх вимог і заперечень щодо предмета позову, дають необхідні пояснення щодо них.

Таким чином, заявлені у судовому засіданні 29.01.2020 представником Головного управління Державної податкової служби у м. Києві доводи щодо наявності додаткових підстав для визнання результатів спірного аукціону недійсним розцінюються судом як заява про зміну підстав позову, однак, з огляду на те, що згідно приписів ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України вказана заява має бути викладена письмово та подана до закінчення підготовчого засідання, залишається судом без розгляду.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному зверненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Судом повністю досліджено обставини щодо підготовки та проведення аукціону з продажу майна банкрута, внаслідок чого суд дійшов висновку, що другий повторний аукціон з продажу майна Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" відбувся з дотриманням положень Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", у зв`язку з чим заяви Акціонерного товариства "Дельта Банк", Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Акціонерного товариства "ВТБ Банк" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута залишаються судом без задоволення.

Відповідно до ч. 9 ст. 145 Господарського процесуального кодексу України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на те, що ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.01.2020 у справі № 910/30921/15 задоволено заяви Акціонерного товариства "Дельта Банк" та Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про забезпечення вимог кредиторів шляхом накладення арештів та заборони на відчуження майна, яке було реалізовано на спірному аукціоні, які фактично зводяться до заяв про забезпечення заяв про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута, а також не, що за наслідками розгляду вказаних заяв про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута суд дійшов висновку щодо відсутності правових підстав для їх задоволення, керуючись приписами ст. 145 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за доцільне скасувати заходи до забезпечення вимог кредиторів, вжиті ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.01.2020 у справі № 910/30921/15.

Керуючись ст. 73 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 73-74, 145, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяв Акціонерного товариства "Дельта Банк", Головного управління Державної податкової служби у м. Києві та Акціонерного товариства "ВТБ Банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "АТЛ" та Товарної біржі "Київська Універсальна" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута відмовити.

2. Скасувати заходи до забезпечення вимог кредиторів, вжиті ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.01.2020 у справі № 910/30921/15.

3. Копію ухвали направити сторонам, ліквідатору та кредиторам боржника.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Кодексом України з процедур банкрутства та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України. Оскарження даної ухвали не зупиняє її виконання.

СуддяП.П. Чеберяк