ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2020 року м.Дніпро Справа № 904/2636/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач),

суддів: Антоніка С.Г., Березкіна О.В.

при секретарі судового засідання: Логвіненко І.Г.

представники сторін:

від позивача: Хандога В.В., довіреність № 1/07-19 від 17.07.2019 р., адвокат;

від позивача: Бондаренко О.Д., витяг з ЄДР б/н від 24.06.2019 р., голова правління;

від відповідача: Сірик А.С., довіреність №7/10-3683 від 19.12.2019 р., представник;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.10.2019, ухвалене суддею Бондарєвим Е.М., м. Дніпро, повний текст якого підписано 28.10.2019, у справі № 904/2636/19

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65", м. Дніпро

до Дніпровської міської ради, м. Дніпро

про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії та скасування запису про право власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65" (далі - Позивач) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою №238/06-19 від 19.06.2019, з урахуванням заяви про уточнення позовної заяви №258/07-19 від 29.07.2019, до Дніпровської міської ради (далі - Відповідач) про:

1) визнання незаконними дій відповідача - Дніпровської міської ради, спрямованих на безпідставне проведення державної реєстрації за Територіальною громадою м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради права власності на наступні об`єкти нерухомого майна:

- житловий будинок літ. А-16, розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 32 789,46 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 18,12 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 68 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 67,20 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 138,81 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 92,72 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 278,97 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 93,30 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 68,10 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 53,62 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 72,00 кв. м.,

2) зобов`язання відповідача - Дніпровську міську раду припинити дії, що порушують право спільної сумісної власності співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 65;

3) зобов`язання відповідача - Дніпровську міську раду виключити з Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра наступні об`єкти нерухомого майна:

- житловий будинок літ. А-16, розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 32 789,46 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 18,12 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 68 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 67,20 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 138,81 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 92,72 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 278,97 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 93,30 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 68,10 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 53,62 кв. м.;

- нежитлове приміщення, розташоване на І поверсі житлового будинку літ. А-16 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, площею 72,00 кв. м.

4) скасування записів про право власності Територіальної громади міста Дніпропетровська в особі Дніпровської міської ради на наступні об`єкти нерухомого майна:

- нежитлове приміщення загальною площею 136,4 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. І, приміщення XIV, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 11.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 67,2 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 2, приміщення XVI, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 68,1 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 2, приміщення XV, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 68 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 4, приміщення 2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 04.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 138,4 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 5, приміщення № II, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскільки власниками спірних приміщень є співвласники житлового будинку, у Територіальної громади м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради право власності на спірні нежитлові приміщення ніколи не виникало, а дії відповідача, спрямовані на реєстрацію за ним права власності на спірні приміщення, у яких вже є власник, та в період дії заборони на вчинення таких дій, встановленої ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25.10.2017 по справі №200/13101/17 про забезпечення позову, є неправомірними.

Оскільки незаконними діями відповідача порушуються права співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 65, а Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65" здійснює управління вказаним житловим будинком та створене з метою захисту прав співвласників, то належним способом захисту є саме визнання незаконними дій Дніпровської міської ради, як органу місцевого самоврядування, які полягають у зверненні до державних реєстраторів із заявами про реєстрацію права власності за Територіальною громадою м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради щодо приміщень, зазначених в ухвалі Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25.10.2017 по справі № 200/13101/17 про забезпечення позову та спрямованих на безпідставне проведення державної реєстрації права власності за Територіальною громадою м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради, а також припинення дій, що порушують право спільної сумісної власності співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 65.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 22.10.2019 позовні вимоги задоволено частково.

Зобов`язано Дніпровську міську раду (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 75; ) припинити дії, що порушують право спільної сумісної власності співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою м. Дніпро, вул. Робоча, 65.

Скасовано записи про право власності Територіальної громади міста Дніпропетровська в особі Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 75; ) на наступні об`єкти нерухомого майна:

- нежитлове приміщення загальною площею 136,4 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. І, приміщення XIV, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 11.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 67,2 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 2, приміщення XVI, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 68,1 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 2, приміщення XV, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 68 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 4, приміщення 2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 04.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 138,4 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 5, приміщення № II, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра.

Стягнуто з Дніпровської міської ради на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65" витрати зі сплати судового збору у розмірі 3 842,00 грн.

В іншій частині позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду у задоволеній частині, Дніпровська міська рада звернулась до Центрального апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій, з посиланням на порушення судом норм матеріального права, при неповному з`ясуванні обставин справи, невідповідність висновків суду фактичним обставинам та матеріалам справи, просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.10.2019 в цій частині, ухвалити нове рішення про відмову в задоволеній частині вимог, решту рішення - залишити без змін.

При цьому, скаржник в апеляційній скарзі посилається на те, що враховуючи той факт, що спірні об`єкти нерухомого майна мають статус нежитлових, на останні не поширюється правовий режим спільної власності мешканців будинку. Висновок суду стосовно належності позивачам майна, як допоміжного, спростовується технічною документацією з КП "МБТІ" ДОР, де чітко зазначено місце розташування, функціональне призначення та загальна характеристика сукупності властивостей приміщення та які є, безумовно, нежитловими.

Таким чином, спірні об`єкти як на час проектування, так і на момент проведення первинної інвентаризації (1992-1994 p.p.) і по теперішній час мали та мають статус нежитлових приміщень та вважаються відокремленим майном; всі об`єкти знаходяться на 1-му поверсі, мають окремі входи, мають транзитні комунікації та в яких відсутнє обладнання, яке обслуговує більше одного приміщення, а також інше обладнання, що забезпечує потреби усього житлового будинку.

Зазначає, що важливе значення для вирішення справи має функціональне призначення, місце розташування, загальна характеристика сукупності властивостей приміщення, спосіб і порядок використання приміщення, а не яким саме суб`єктом проектувались і будувались спірні приміщення.

Більш того, в силу чинних на час передачі будинку в цілому норм, будинок за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65, перейшов до Дніпропетровської обласної ради, а потім до Дніпропетровської міської ради, що ставить під сумнів важливість, на думку суду, належність даних приміщень саме МЖК, які в силу законодавчих норм перейшло з МЖК до територіальної громади області, а потім і міста.

Підсумовуючи вищевикладене, міська рада не здійснює протиправних, незаконних дій по відношенню до позивача та не порушує право спільної сумісної власності співвласників багатоквартирного будинку, оскільки спірне майно не належить позивачу та має статус нежитлових приміщень.

У відзиві на апеляційну скаргу Позивач, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65", проти задоволення апеляційної скарги заперечує, зазначає про відповідність оскаржуваного судового рішення вимогам чинного законодавства, фактичним обставинам та матеріалам справи, вказує, що власниками спірних приміщень є співвласники житлового будинку; у Територіальної громади м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради право власності на спірні нежитлові приміщення ніколи не виникало; дії відповідача, спрямовані на реєстрацію за ним права власності на спірні приміщення, у яких вже є власник, та в період дії заборони на вчинення таких дій, встановленої ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25.10.2017 по справі №200/13101/17 про забезпечення позову, є неправомірними.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 09.12.2019 (колегія суддів у складі: Іванов О.Г. (головуючий, доповідач), Дармін М.О., Антонік С.Г.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дніпровської міської ради на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.10.2019 у справі № 904/2636/19; розгляд справи призначено у судовому засіданні на 13.01.2020.

У судовому засіданні 13.01.2020 оголошено перерву до 03.02.2020 та в подальшому до 10.02.2020.

10.02.2020 розпорядженням керівника апарату суду відповідно до пункту 2.4.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл справи № 904/2636/19 у зв`язку з відпусткою судді Дарміна М.О.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2020, справу № 904/2636/19 передано колегії суддів у складі: Іванов О.Г. (головуючий, доповідач), Антонік С.Г., Березкіна О.В., якою дану справу 10.02.2020 прийнято до свого провадження.

В судовому засіданні 10.02.2020 Центральним апеляційним господарським судом проголошено вступну та резолютивну частини постанови у даній справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

Рішенням Виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради народних депутатів № 440/3 від 25.06.1980 було дозволено Виробничому об`єднанню "Південний машинобудівний завод" будівництво трьох 16-ти поверхових житлових будинків по вул. Робоча та зобов`язано керівництво виробничого об`єднання "Південний машинобудівний завод" замовити в спеціалізованій проектній організації проект забудівлі та благоустрою відповідно з "Паспортом земельної ділянки", виданим Головним архітектурно-планувальним управлінням. Проектну документацію до затвердження погодити в Головному архітектурно-планувальному управлінні. Відповідно до п. 2.2 Даного рішення передбачалось, що до кожного з трьох житлових будинків запроектувати і побудувати двоповерхові блоки обслуговування: І - промтоварний магазин, кафе, приймальний пункт пральні, роздавальну молочної кухні, житлово-експлуатаційну контору, клубні і піонерські кімнати; II - аптеку І категорії, медико-профілактичний пункт, перукарню, приймальний пункт хімчистки; III - продтоварного магазин, відділення зв`язку, ощадкасу, бібліотеку.

Розпорядженням виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради народних депутатів № 73 від 22.05.1980 житловому будинку по вул. Робочій, будівельний № 3 присвоєно поштову адресу: вул. Робоча, 65.

Адміністрацією ПО ЮМЗ, з метою покращення житлових та соціально-побутових умов молодих сімей, створено громадську організацію - Молодіжний житловий комплекс та затверджено Статут МЖК. Згідно з п. 1.6. Статуту в житловому комплексі створювались найбільш досконалі форми комунально-побутового обслуговування і з цією метою для членів МЖК проектувались побутовий комбінат, фізкультурно-оздоровчий комплекс, торговий центр, стіл замовлень, домова кухня, кафе, їдальня. Також адміністрацією ПО ЮМЗ затверджені планові завдання по проектуванню вбудованих приміщень клубу МЖК, молочної кухні та комплексного приймального пункту.

Відповідно до Статуту Молодіжного жилого комплексу (МЖК) ПО ЮМЗ Розділом І "Завдання та основні напрямки діяльності комплексу" визначено, що метою МЖК є покращення житлових та соціально побутових умов молодих сімей. З цією метою передбачалося створення читальних залів, бібліотек, радіоцентра, кінозалу, робота молодіжного кафе, кінолекторія, дискотеки, організація екскурсій тощо.

Окрім того, відповідно до п.3.2 даного Статуту передбачено, що член МЖК має право користуватися в установленому порядку об`єктами соціально-побутового та культурного підпорядкування та майном колективу МЖК.

Рішенням Дніпропетровської міської ради народних депутатів №586/1 від 18.06.1992 було затверджено Акт приймальної комісії від 01.06.1992 про прийняття в експлуатацію 16-ти поверхового 75-ти квартирного будинку по вул. Робітничій 3/2, житловою площею 2940 м2, загальною - 5 270 м2, з вбудованими приміщеннями МЖК загальною площею 327 м2, побудованими будівельним управлінням №4 тр.17 для виробничого об`єднання "Південний машинобудівний завод" та дозволено ВО "Південний машинобудівний завод" ввести в експлуатацію даний житловий будинок.

30.06.2016 співвласниками багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 65, створене та зареєстроване об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65", про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до затвердженого рішенням установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65" (протокол № 1 від 02.06.2016) Статуту ОСББ "Робоча 65" метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку.

Рішенням загальних зборів ОСББ "Робоча 65" вирішено прийняти житловий комплекс, розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 65 , на баланс об`єднання (виписка з протоколу загальних зборів об`єднання № 4 від 18.05.2017).

На час розгляду справи відповідачем не прийнято рішення про передачу будинку за адресою: м . Дніпро , вул. Робоча, буд . 65 на баланс ОСББ "Робоча 65".

Згідно витягу з Реєстру об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Дніпра, балансоутримувачем спірних приміщень є Комунальне підприємство "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпровської міської ради.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за Територіальною громадою міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 75; ) зареєстровано право комунальної власності на наступні об`єкти нерухомого майна:

- нежитлове приміщення загальною площею 136,4 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. І, приміщення XIV, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 11.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 67,2 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 2, приміщення XVI, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 68,1 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 2, приміщення XV, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 68 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 4, приміщення 2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 04.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра;

- нежитлове приміщення загальною площею 138,4 кв. м., розташоване на першому поверсі у житловому будинку літ А-16 за адресою: м. Дніпро, вулиця Робоча (Чечелівський район), будинок 65, корп. 5, приміщення № II, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, внесений 10.09.2018 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра.

Окрім того, в матеріали справи надано додаток до Акту комісійного обстеження від 16.09.2019, підписаного комісією у складі представника Дніпровської міської ради, представниками ОСББ "Робоча 65" та представником КП "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпровської міської ради, з якого вбачається, що спірні приміщення згідно проекту 5291-87-03 АР будувалися як приміщення Молодіжного житлового комплексу.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із того, що відповідно до Рішення виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради народних депутатів №440/3 від 25.06.1980, Планового завдання на проектування вбудованих приміщень комплексного приймального пункту в будівлі житлового будинку №3 по вул. Робочій в м. Дніпропетровську, Планового завдання на проектування вбудованих приміщень роздавального пункту молочної кухні в будівлі житлового будинку №3 по вул. Робочій в м. Дніпропетровську, Планового завдання на проектування вбудованих приміщень клубу МЖК в будівлі житлового будинку №3 по вул. Робочій у м. Дніпропетровську, Рішення Дніпропетровської міської ради народних депутатів №586/1 від 18.06.92 спірні приміщення будувалися для працівників ДП ВО ПМЗ ім.О.М.Макарова, з метою покращення житлових та соціально-побутових умов мешканців будинку.

Таким чином, спірні приміщення на праві спільної власності належать усім власникам квартир, а діями відповідача обмежується встановлене законом право співвласників багатоквартирного будинку в особі позивача у здійсненні ними володіння і користування спільним спірним майном.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних мотивів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 05.11.1991 "Про розмежування державного майна України між загальнодержавною республіканською власністю і власністю адміністративно-територіальних одиниць комунальною власністю" встановлено, що державне майно України, крім майна, яке належить до комунальної власності, є загальнодержавною (республіканською) власністю (п. 1 ч.2 Постанови). Окрім того, даною постановою затверджено Перелік державного майна України, що передається до власності адміністративно-територіальних одиниць (комунальної власності), за змістом якого (розділ Житлово-комунальне господарство) з державної власності до власності областей передавався житловий та нежитловий фонд Рад народних депутатів, житлово-експлуатаційні, житлово-комунальні, ремонтно-будівельні та інші організації, пов`язані з обслуговуванням та експлуатацією цього житлового фонду.

Отже, Кабінет Міністрів України в імперативному порядку визначив, що житловий та нежитловий фонд, а також житлово-експлуатаційні організації переходили з державної до комунальної власності.

Таким чином, житловий будинок за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 65 (як житловий фонд місцевих рад) разом із нежитловими приміщеннями (які перебували на балансі обслуговуючої житлово-експлуатаційної контори) перейшов з державної власності до комунальної власності на рівні областей, а отже, до спільної власності територіальних громад області, представницьким суб`єктом управління яких є відповідні обласні ради (на той час - облвиконкоми). За викладених обставин, з 1991 року усе майно цілісного майнового комплексу "Південне" перейшло з державної власності до спільної власності територіальних громад області, та стало належати їм як майнове надбання відповідного регіону.

Рішенням Дніпропетровської обласної ради №126-7/ХХІV від 17.01.2003 "Про використання майна, що належить до спільної власності територіальних громад міста", яким вирішила передати у власність територіальної громади м. Дніпропетровська житловий фонд, що знаходиться на балансах обласних житлово-комунальних підприємств Центральний, Лівобережжя, Південне, Аеродром, і належить до спільної власності територіальних громад області.

Розпорядженням голови обласної ради "Про передачу зі спільної власності територіальних громад області у власність територіальної громади міста Дніпропетровська цілісного майнового комплексу ОЖКП "Південне" №171-р від 10.09.2003 також було вирішено передати до комунальної власності м. Дніпропетровська усе майно ОЖКП "Південне".

Вказане розпорядження затверджено рішенням Дніпропетровської обласної ради №232-10/ХХІV від 23.10.2003 "Про виконання рішення обласної ради від 18.07.2003 року" №202-9/ХХІV "Про підвищення ефективності управління майном спільної власності територіальних громад області в частині передачі обласних комунальних підприємств до власності територіальної громади м. Дніпропетровська".

19.11.2003 Дніпропетровською міською радою прийнято рішення №11/13 "Про прийняття у комунальну власність територіальної громади міста ОЖКП Південне, Центральний, Лівобережжя", згідно якого вирішено прийняти зазначені підприємства з майном, будівлями та спорудами, що перебувають на їх балансі відповідно до актів приймання-передачі.

Відповідно до п.1. даного рішення міська рада вирішила прийняти у комунальну власність територіальної громади міста обласні житлово-комунальні підприємства Південне, Центральний, Лівобережжя з майном, будівлями і спорудами, що перебуває на їх балансі.

10.09.2003 погоджено акт приймання-передачі зі спільної власності територіальних громад області у комунальну власність територіальної громади міста Дніпропетровська цілісного майнового комплексу обласного житлово-комунального підприємства Південне.

З моменту складання такого акту, майно перейшло до комунальної власності територіальної громади міста та суб`єктом його управління стала Дніпропетровська міська рада, як представницький орган територіальної громади міста (ст.10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Таким чином, з 10.09.2003 територіальна громада міста Дніпропетровська в особі міської ради набула право власності на цілісний майновий комплекс комунального підприємства Південне, до якого зокрема входили і спірні приміщення.

Зазначене рішення №11/13 "Про прийняття у комунальну власність територіальної громади міста ОЖКП Південне, Центральний, Лівобережжя" стало підставою для виникнення права власності за Дніпропетровською міською радою на спірні об`єкти нерухомого майна та в подальшому підставою для державної реєстрації за міською радою в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

У даному випадку, зазначене рішення Дніпропетровської міської ради від 19.11.2003 №11/13 в частині віднесення спірних приміщень до комунальної власності не скасоване та є чинним.

Момент виникнення права власності пов`язується з державною реєстрацією цього права відповідно до Цивільного кодексу України, що набув чинності з 2004 року, але діючі у попередній період положення статті 128 Цивільного кодексу Української РСР визначали загальне правило, за яким перехід права власності пов`язувався з моментом передачі речі. При цьому обов`язок власника зареєструвати право власності на нерухоме майно у період до 2004 року не впливав на існування статусу власника нерухомого майна та притаманних такому власнику правомочностей у спірних правовідносинах. Враховуючи те, що спірне майно було передано до комунальної власності до 01.01.2004, діюче на той час законодавство не визнавало обов`язковим проведення державної реєстрації права власності на таке майно.

Таким чином, колегією суддів встановлено, що спірне нерухоме майно має статус нежитлового приміщення, є комунальною власністю територіальної громади м. Дніпро, зареєстровано у встановленому законом порядку.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, взаємодії власників жилих та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку регулюються нормами законів України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Співвласниками багатоквартирного будинку є власники квартир та власники нежитлових приміщень, розташованих у ньому. Відносини співвласників щодо володіння, користування та розпорядження спільною річчю також регулюються нормами чинного законодавства, зокрема статтями 355-372 Цивільного кодексу України про право спільної власності.

Відповідно до Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" в разі створення ОСББ, будинок передається в управління ОСББ в цілому, з усіма квартирами та нежитловими приміщеннями з метою його належного утримання будинку та прибудинкової території.

Відповідно до статті 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку").

Згідно зі статтею 9 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками.

За змістом ст.1 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду" у процесі приватизації громадяни набувають право власності на квартири та допоміжні приміщення багатоквартирного будинку, які призначені для забезпечення його експлуатації та побутового обслуговування мешканців будинку (сходові клітини, вестибюлі, перехідні шлюзи, позаквартирні коридори, колясочні, кладові, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші технічні приміщення).

Перелік таких приміщень не є вичерпним.

Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" терміни допоміжні та нежитлові розмежовано наступним чином:

- допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення);

- нежитлове приміщення - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна.

Статтею 4 Житлового кодексу України зазначено, що до житлового фонду не входять нежилі приміщення в жилих будинках, призначені для торговельних, побутових та інших потреб непромислового характеру.

Таким чином, при приватизації квартир громадяни набувають права власності на квартири та допоміжні приміщення багатоквартирного житлового будинку та не набувають права власності на нежитлові приміщення, власником яких можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава тощо.

Так, нежилі приміщення житлового фонду, які використовуються підприємствами торгівлі, громадського харчування, житлово-комунального та побутового обслуговування населення на умовах оренди, передаються в комунальну власність відповідних міських, сільських, селищних рад.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 02.03.2004 №4-рп/2004 допоміжні приміщення передаються безоплатно у спільну власність громадян одночасно з приватизацією ними квартир (кімнат у квартирах) багатоквартирних будинків, при цьому підтвердження права власності на допоміжні приміщення не потребує здійснення додаткових дій.

Також у Рішенні від 09.11.2011 №14-рп/2011 Конституційний Суд України вказав, що власники квартир дво- або багатоквартирних житлових будинків та житлових приміщень у гуртожитку, незалежно від підстав набуття права власності на такі квартири, житлові приміщення, є співвласниками допоміжних приміщень у будинку чи гуртожитку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою.

Відповідно до ч.2 ст. 10 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду" (далі - Закон) власники квартир багатоквартирних будинків та житлових приміщень у гуртожитку є співвласниками допоміжних приміщень у будинку чи гуртожитку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою і зобов`язані брати участь у загальних витратах, пов`язаних з утриманням будинку і прибудинкової території відповідно до своєї частки у майні будинку чи гуртожитках. Допоміжні приміщення (кладовки, сараї і т. ін.) передаються у власність квартиронаймачів безоплатно і окремо приватизації не підлягають.

Офіційне тлумачення положень частини другої статті 10 вказаного Закону наведено у рішенні Конституційного Суду від 02.03.2004 №4-рп/2004 зі змінами згідно з рішенням Конституційного Суду від 09.11.2011 №N14-рп/2011.

Так, в рішенні Конституційного Суду України від 02.03.2004 №4-рп/2004 визначено: "1.1. Допоміжні приміщення (підвали сараї, кладовки, горища, колясочні і т.ін.) передаються безоплатно у спільну власність громадян одночасно з приватизацією ними квартир (кімнат у квартирах) багатоквартирних будинків. Підтвердження права власності на допоміжні приміщення не потребує здійснення додаткових дій, зокрема створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, вступу до нього".

Допоміжні приміщення, відповідно до ч.2 ст. 10 Закону, стають об`єктами права спільної власності співвласників багатоквартирного будинку, тобто їх спільним майном, одночасно з приватизацією громадянами квартир. Для підтвердження набутого в такий спосіб права не потребується вчинення будь-яких інших додаткових юридичних дій. Власникам квартир немає необхідності створювати з цією метою об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Аналогічні приписи містить ч.2 ст. 382 ЦК України, згідно з якою власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, у тому числі і власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку.

Як також зазначив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 09.11.2011 року по справі № 1-22/2011 за законодавством України допоміжне приміщення у дво- або багатоквартирному будинку, гуртожитку має своє функціональне призначення, яке полягає у забезпеченні експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців. Під поняттям "мешканці" треба розуміти власників, співвласників, наймачів, орендарів окремих житлових і нежитлових приміщень будинку, які проживають у будинку і становлять визначене коло суб`єктів, які реалізують право спільної власності на окремий її об`єкт - допоміжні приміщення.

Отже, при вирішенні даного спору ключовим є визначення правового статусу спірних приміщень у багатоквартирному будинку, а саме встановлення того, чи відноситься вони до допоміжних чи є нежитловими приміщеннями в структурі житлового будинку.

Чітких критеріїв для розмежування допоміжних приміщень та інших нежилих приміщень, які можуть бути предметом цивільно-правових угод і передаватись у власність чи інше право користування, законодавцем також не визначено. З аналізу зазначених нормативно-правових актів можна зробити висновок, що основним при визначенні статусу приміщення слід вважати його функціональне призначення.

Отже, допоміжне приміщення має слугувати для:

1) забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку;

2) забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку.

Для розмежування допоміжних приміщень багатоквартирного жилого будинку, які призначені для забезпечення його експлуатації та побутового обслуговування мешканців будинку і входять до житлового фонду, та нежилих приміщень, які призначені для торговельних, побутових та інших потреб непромислового характеру і є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин, та до житлового фонду не входять, слід виходити як з місця їхнього розташування, так і з загальної характеристики сукупності властивостей таких приміщень, зокрема способу і порядку їх використання (Постанова ВС від 17.05.2018 по справі № 127/4843/16-ц, Постанова ВС від 14.05.2018 № 753/20293/16-ц; Постанова ВС від 03.05.2018 по справі № 464/3427/15-ц; Постанова ВГСУ від 09 жовтня 2017 року, справа №904/819/17; ухвала ВССУ від 10 червня 2015 року в справі № 6-8823св15).

Тобто, відповідно до системного аналізу зазначених норм права та правових позицій вищезазначених судів, необхідним критерієм для розмежування допоміжного приміщення від нежитлового є:

- функціональне призначення;

- місця розташування;

- загальна характеристика сукупності властивостей таких приміщень;

- спосіб і порядок їх використання.

При прийнятті постанови Великою Палатою Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 598/175/15-ц, яка є подібною за змістом і суттю до даної справи, зроблено наступні правові висновки, що для всебічного розгляду справи та офіційного з`ясування всіх обставин по справі, необхідним є:

- розмежування допоміжних приміщень багатоквартирного жилого будинку, які призначені для забезпечення його експлуатації та побутового обслуговування мешканців будинку і входять до житлового фонду, та нежилих приміщень, які призначені для торговельних, побутових та інших потреб непромислового характеру і є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин, до житлового фонду не входять;

- слід виходити як з місця їхнього розташування, так і із загальної характеристики сукупності властивостей таких приміщень, зокрема способу і порядку їх використання.

Господарський суд прийшов до висновку, що нежитлові приміщення багатоквартирного будинку були запроектовані та побудовані, як допоміжні, виключно з метою обслуговування мешканців будинку. Проте, зазначені висновки є необґрунтованими та спростовуються наступними матеріалами справи.

Так, відповідно до п. 2.2 рішення виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради народних депутатів від 25.06.1980 № 440/3 зобов`язано керівництво виробничого об`єднання "ПМЗ" до кожного з трьох житлових будинків запроектувати і збудувати 2-поверхові блоки обслуговування:

- I-промтоварний магазин, кафе, прийомний пункт пральної, молочну кухню, житлово-експлуатаційну контору, клубну та піонерську кімнату,

- ІІ-аптеку І категорії, медико-профілактичний пункт, перукарню, прийомний пункт хімчистки,

- ІІІ-продтоварний магазин, відділення зв`язку, касу, бібліотеку (т. 1 а.с. 30).

Аналогічні дані (докази) містяться в плановому завданні на проектування:

- вбудованих приміщень комплексного приймального пункту, які включали: ремонті майстерні, конторські приміщення, пункти приймання та видачі замовлень, загальною площею 308 кв.м. (т. 1 а.с. 44);

- вбудованих приміщень роздавального пункту молочної кухні загальною площею 113 кв.м. (т. 1 а.с. 45);

- вбудованих приміщень клубу МЖК, які включали: вестибюль, столярну та слюсарну майстерні, бібліотеку, гуртки малюнку, скульптури, музики та ін. загальною площею 841 кв.м. (т. 1 а.с. 46)

в будівлі житлового будинку №3 по вул. Робочій в м. Дніпропетровську.

Відповідно до листів КП "МБТІ" ДОР разом з додатками (поетажними планами та експлікаціями до них від 13.08.18 № 11744, від 12.04.2018 № 4903, від 12.04.2018 № 4892, від 12.04.2018 № 4866, від 11.04.2018 № 4810), які містяться в матеріалах справи (т. 1 а.с. 204-250, т. 2 а.с. 1-17), станом на 1992-1994 рік, зазначені спірні приміщення, які на теперішній час зареєстровані за міською радою, мали статус нежитлових приміщень та вважались як відокремлене майно, знаходяться на 1-му поверсі, мають окремі входи, не мають жодних комунікацій або технічних обладнань та переважно всі мають певне функціональне призначення (телемайстерня, художньо-виробничий центр, зал комп`ютерних ігор тощо).

Таким чином, спірні об`єкти як на час проектування, так і на момент проведення первинної інвентаризації (1992-1994 p.p.) і по теперішній час мали та мають статус нежитлових приміщень та вважаються відокремленим майном, всі об`єкти знаходяться на 1-му поверсі, мають окремі входи, мають транзитні комунікації та в яких відсутнє обладнання, яке обслуговує більше одного приміщення, а також інше обладнання, що забезпечує потреби усього житлового будинку.

Колегія суддів констатує, що з матеріалів, доданих позивачем, не вбачається той факт, що спірні нежитлові приміщення були запроектовані та побудовані для побутового обслуговування лише мешканців будинку. Позивач не зазначив чітко, з посиланням на докази, додані ним до позовної заяви, що спірні об`єкти при будівництві/введенні в експлуатацію слугували саме для потреб співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 65.

Також в матеріалах справи наявний звіт про проведення технічного обстеження від 12.09.2019 на предмет встановлення, чи є спірні об`єкти допоміжними, проведений інженером з технічної інвентаризації Сібірою Є.І. (сертифікат АЕ 003381 від 10.07.2014).

Відповідно до висновку за результатом обстеження встановлено, що кожне із вказаних нежитлових приміщень представляє собою відокремлений, виділений в натурі об`єкт нерухомого майна, який має окремий вихід. У вказаних нежитлових приміщеннях знаходяться транзитні комунікації, в них відсутнє обладнання, яке обслуговує більше одного приміщення, а також обладнання забезпечення потреб усього житлового будинку. За результатом техобстеження, спірні об`єкти є відокремленими об`єктами нерухомого майна, які не відносяться до допоміжних приміщень, призначених для забезпечення належної експлуатації в цілому житлового будинку № 65 по вул. Робочій у м. Дніпрі.

Суд першої інстанції не надав мотивованої оцінки даному доказу, у мотивувальній частині рішення суду відсутня будь-яка згадка про нього.

Окрім того, в матеріали справи надано додаток до Акту комісійного обстеження від 16.09.2019, підписаного комісією у складі представника Дніпровської міської ради, представниками ОСББ "Робоча 65" та представником КП "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпровської міської ради, який має аналогічні висновки з технічним звітом, проведений інженером з технічної інвентаризації Сібірою Є.І., з якого вбачається, що спірні приміщення згідно проекту 5291-87-03 АР будувалися як приміщення Молодіжного житлового комплексу та на даний час здаються в оренду суб`єктам господарювання або взагалі не використовуються (т. 2 а.с. 104-108).

Отже, спірні нежитлові приміщення, в розумінні Цивільного кодексу України та відповідно до ДБН В.2.2-15-2005 (нежитлове приміщення - приміщення в структурі житлового будинку, що не відноситься до житлового фонду) є самостійними об`єктами цивільно-правових відносин. Більше того, останні є об`єктами оренди на підставі договорів, що виключає належність спірних об`єктів до допоміжних.

Як зазначено вище, частину вбудованих приміщень планувалося передати клубу Молодіжного жилого комплексу (МЖК).

Оскільки відповідно до п. 2 Статуту Молодіжного жилого комплексу (МЖК) ПО ЮМЗ членами МЖК могли бути не лише мешканці житлового будинку №3 по вул. Робочій в м. Дніпропетровську, а й інші особи, які працювали на ПО ЮМЗ або у КБ "Південне" після виконання трудової програми, а також інші громадяни, які мешкали на території МЖК та визнавали його Статут, то висновок господарського суду про те, що нежитлові приміщення багатоквартирного будинку були запроектовані та побудовані, як допоміжні, виключно з метою обслуговування мешканців будинку, спростовується безпосередньо Статутом Молодіжного жилого комплексу ПО ЮМЗ.

Отже, враховуючи той факт, що спірні об`єкти нерухомого майна мають статус нежитлових, на останні не поширюється правовий режим спільної власності мешканців будинку. Висновок суду стосовно належності позивачу майна як допоміжного спростовується технічною документацією з КП "МБТІ" ДОР, де чітко зазначено місце розташування, функціональне призначення та загальна характеристика сукупності властивостей приміщення та які є, безумовно, нежитловими.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з доводами заявника апеляційної скарги про те, що міська рада не здійснює протиправних, незаконних дій по відношенню до Позивача та не порушує право спільної сумісної власності співвласників багатоквартирного будинку, оскільки спірне майно не належить Позивачу та має статус нежитлових приміщень.

Посилання господарського суду на правову позицію, викладену у постановах Верховного Суду від 18.07.2018 у справі №916/2069/17, від 22.11.2018 у справі № 904/1040/18, від 15.05.2019 у справі №906/1169/17, є безпідставним, оскільки фактичні обставини у даних справах суттєво відрізняються від пред`явлених позовних вимог (у вказаних постановах спірним приміщенням є колясочна площею 9,9 кв.м. або неізольований підвал із загально будинковими комунікаціями).

Доводи Позивача про вчинення реєстраційних дій в період дії заборони на вчинення таких дій, встановленої ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25.10.2017 по справі №200/13101/17 про забезпечення позову, не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки оскаржувані реєстраційні дії було вчинено у вересні - жовтні 2018 року, тобто після вирішення Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська спору по суті у справі №200/13101/17 (29.05.2018).

З огляду на викладене, Центральний апеляційний господарський суд вважає, що висновки суду першої інстанції ґрунтуються на недоведених обставинах, що мали значення для справи, які місцевий господарський суд визнав встановленими і не відповідають в повній мірі обставинам справи, а також були зроблені з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, яке призвело до прийняття неправильного рішення (ч. 1 п. п. 2, 3 та 4 ст. 277 ГПК України), що є підставою для скасування такого рішення.

За таких обставин апеляційна скарга Дніпровської міської ради підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду у задоволеній частині вимог - повному скасуванню з прийняттям в цій частині нового рішення про повну відмову в задоволенні позову; решту рішення господарського суду Дніпропетровської області від 22.10.2019 у цій справі - залишити без змін.

Відповідно до ст. 129 ГПК України через відмову у задоволенні позовних вимог та задоволення апеляційної скарги витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 5763,00 грн необхідно стягнути з Позивача на користь Відповідача.

Керуючись ст. ст. 269, 275, 277, 282-284 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської міської ради, м. Дніпро на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.10.2019 у справі № 904/2636/19 - задовольнити.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.10.2019 у справі №904/2636/19 - скасувати.

Прийняти у справі нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65", м. Дніпро до Дніпровської міської ради, м. Дніпро про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії та скасування запису про право власності на нерухоме майно - відмовити у повному обсязі.

Судові витрати по справі покласти на позивача.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Робоча 65", м. Дніпро на користь Дніпровської міської ради, м. Дніпро 5763,00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги.

Видачу відповідного наказу, з урахуванням необхідних реквізитів, доручити Господарському суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 17.02.2019.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя С.Г. Антонік

Суддя О.В. Березкіна