ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17.02.2020м. ДніпроСправа № 904/785/20

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Колісник І.І., розглянувши матеріали

за позовом Акціонерного товариства "Укрпошта", м. Київ в особі Дніпропетровської дирекції Акціонерного товариства "Укрпошта", м. Дніпро

до ОСОБА_1 , м. Кам`янське, Дніпропетровська області

про стягнення 53 228,54 грн

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Укрпошта" в особі Дніпропетровської дирекції Акціонерного товариства "Укрпошта" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення із ОСОБА_1 53228,54 грн, з яких: 41 347,91 грн - основний борг, 5 285,43 грн - пеня, 4 515,96 грн - інфляційні втрати, 2 079,24 грн - 3% річних.

Судові витрати у сумі 2 322,00 грн позивач просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обгрунтовані неналежним виконанням відповідачем грошових зобов`язань за отримані послуги за договорами оренди нерухомого майна № 12/02-4961-ОД від 12.07.2012, № 12/02-5569-ОД від 25.07.2014 та за договором № 144-12 від 12.07.2012 про відшкодування витрат на утримання орендованого нерухомого майна.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

За змістом пунктів 3, 5 частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів.

За частиною другою статті 164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що протягом усього часу оренди майна відповідач не сплачував орендну плату, у зв`язку з чим у нього виникла заборгованість за договором №12/02-4961-ОД від 12.07.2012 у сумі 16194,77 грн та за договором № 12/02-5569-ОД від 25.07.2014 у сумі 4 571,64 грн. Також позивач стверджує, що станом на 31.01.2020 за договором № 144-12 від 12.07.2012 у відповідача існує заборгованість у сумі 20 581,50 грн.

При цьому на порушення пунктів 3, 5 частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу України позивач жодного доказу на підтвердження надання відповідачу послуг та виникнення заявленої до стягнення заборгованості за спірними договорами не зазначає (акти надання послуг, рахунки, платіжні чи інші розрахункові документи з посиланням на їх обов`язкові реквізити тощо), що, у свою чергу, унеможливлює перевірку долучених до позову документів за критерієм їх належності й допустимості як доказів.

Крім того, виклад обставин справи не містить посилань на конкретний спірний період із зазначенням його початку й кінця, а також строків виникнення заборгованості з наростаючим підсумком з урахуванням умов договору.

Посилання позивача у позові на акт звірки розрахунків за період з 01.01.2017 по 30.08.2017 як на підтвердження наявної у відповідача заборгованості, не є з урахуванням викладеного достатньо інформативним щодо дійсних обставин у справі, тим більше що він не є первинним документом у розумінні Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», можливим для підтвердження господарських операцій між сторонами.

Долучений до позову розрахунок позовних вимог у своїй основі містить посилання на все той же акт звірки розрахунків, а не на розрахункові документи відповідно до умов договорів, строки виникнення боргу з наростаючим підсумком за спірний період, його суми у спірний період, у зв`язку з чим він не є достатньо обгрунтованим.

Відповідно до частини другої статті 91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Так, відбитком печатки організації засвідчують на документі підпис відповідальної особи. Перелік документів, на які ставлять відбиток печатки, визначає організація на підставі нормативно-правових актів. Його подають в інструкції з діловодства організації. Відбиток печатки ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ. Відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії (п.п. 5.26, 5.27 Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, затв. наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 за № 55).

Якщо копія складається з кількох аркушів, вона має бути прошнурована нитками на три проколи, а на зворотному боці останнього аркуша скріплена підписом відповідальної особи апарату суду, засвідчена відбитком печатки суду, із відміткою "Всього в копії _____ арк.", посади та ПІБ відповідальної особи апарату суду. Допускається засвідчувати копії документів поаркушно.

Долучені позивачем до позову копії доказів не засвідчені позивачем з обов`язковою відміткою "Згідно з оригіналом" чи аналогічною за її змістом, лише прошиті нитками та містяться напис: "Прошито (прошнуровано), пронумеровано та скріплено печаткою на 127 (ста двадцяти семи) аркушах. Начальник юридичного відділу Н.В.Сухорученко".

До позову серед інших документів додано ксерокопію довіреності від 20.11.2019, якою директора Дніпропетровської дирекції Акціонерного товариства "Укрпошта" Лісєєнка Д.В. уповноважено діяти від імені позивача. Однак, зазначена ксерокопія довіреності не містить відмітки про її відповідність оригіналу відповідно до викладених вимог, а тому не є належним доказом на підтвердження підпису позову повноважною особою.

Недотримання вимог законодавства щодо оформлення доказів унеможливлює на їх основі встановлення під час розгляду справи обставин у справі.

Згідно з частиною першою статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства "Укрпошта" в особі Дніпропетровської дирекції Акціонерного товариства "Укрпошта" залишити без руху.

2. Запропонувати Акціонерному товариству "Укрпошта" в особі Дніпропетровської дирекції Акціонерного товариства "Укрпошта" протягом 10-ти календарних днів з моменту отримання ухвали суду усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду (в копіях - відповідачу, докази надсилання надати суду):

- належним чином засвідчених доказів, долучених до позову, у тому числі довіреності, виданої представнику позивача;

- письмового викладу обставин справи із зазначенням доказів на підтвердження надання відповідачу послуг у конкретний спірний період (початок - кінець) та виникнення заявленої до стягнення заборгованості за спірними договорами (акти надання послуг, рахунки, платіжні чи інші розрахункові документи з посиланням на їх обов`язкові реквізити тощо), з урахуванням викладеного в ухвалі.

- обґрунтованого розрахунку заявленої до стягнення суми, з урахуванням викладеного в ухвалі.

3. Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду щодо усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 17.02.2020 й оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя І.І. Колісник