ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

13.02.2020 Справа № 920/1186/19
м. Суми

Господарський суд Сумської області у складі судді Джепи Юлії Артурівни, розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Іскра-Плюс" про відвід судді (вх. № 483к від 11.02.2020) у справі № 920/1186/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Касіко" (вул. Харківська, 30/2, м. Суми, 40035), до відповідача Приватного акціонерного товариства "Іскра" (вул. Тесленка, 6-А, с. Басівка, Сумський район, Сумська область, 42312), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Приватного акціонерного товариства "Іскра Плюс" (вул. Бориспільська, 9, м. Київ, 02099), про стягнення 2 283 462 грн 62 коп,

ВСТАНОВИВ:

Позивач подав позовну заяву в якій просить суд стягнути з відповідача 2 283 462 грн. 62 коп., з яких: 1 000 000 грн 00 коп основного боргу, 897 616 грн 43 коп пені, 84 986 грн 30 коп 3% річних, 300 859 грн 63 коп інфляційних витрат, а також судові витрати, пов`язані з розглядом справи.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 04.12.2019 відкрито провадження по справі № 920/1186/19 та призначено підготовче засідання на 24.12.2019 на 11 год. 30 хв. (суддя Соп`яненко О.Ю.).

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 24.12.2019 задоволено заяву ТОВ "Касіко" від 23.12.2019 про відвід судді Соп`яненко О.Ю. та направлено справу на повторний автоматизований розподіл.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.12.2019, справу призначено до розгляду судді Котельницькій В.Л.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 27.12.2019 у справі № 920/1186/19 призначене підготовче засідання на 23.01.2020, 10:30 (суддя Котельницька В.Л.).

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 16.01.2020 задоволено заяву ТОВ "Касіко" від 15.01.2020 про відвід судді Котельницької В.Л. у справі № 920/1186/19.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2020, справу призначено до розгляду судді Жерьобкіній Є.А.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 20.01.2020 призначене підготовче засідання у справі № 920/1186/19 на 19.02.2020, 11:00.

11.02.2020 до суду надійшла заява Приватного акціонерного товариства "Іскра-Плюс" про відвід судді (вх. № 483к від 11.02.2020).

В обґрунтування поданої заяви третя особа вказує на те, що господарським судом Сумської області у складі судді Жерьобкіної Є.А. неможливий розгляд даної справи, і ця суддя підлягає відводу за таких самих умов, що були відведені за заявами позивача дві попередні судді: Котельницька В.Л. та Соп`яненко О.Ю., як судді, що приймали участь у розгляді судової справи 920/369/17 (ухвала про відвід судді від 16.01.2020 та від 24.12.2019 у справі № 920/1186/19), і відносно якої у третьої особи є сумніви щодо неупередженості при розгляді даної справи, оскільки суддя Жерьобкіна Є.А. приймала участь у розгляді судової справи № 920/369/17 за участі тих самих учасників, що і у даній справі з тим самим предметом спору, а отже, сформувала в ній свою правову позицію, яку вже додатково висловила у справі № 920/230/19, в якій приймає участь той самий відповідач і третя особа. Виходячи із предмету спору у справі № 920/230/19 вбачається, що в ній, як і у справі № 920/369/17, так і у справі № 920/1186/19 йдеться не про наявність спору відносно суми заборгованості за зобов`язанням відповідача перед позивачем, а про розподіл відповідальності між ПрАТ «Іскра», як субсидіарного боржника, та ПрАТ «Іскра Плюс», як основного боржника, який відбувся у зв`язку з проведеним виділом і переданням заборгованості перед позивачем за передавальним актом і розподільним балансом. Вказані обставини дають підстави третій особі вважати, що суддя Жерьобкіна Є.А. через об`єктивні обставини (обізнаність про правовідносини між позивачем, відповідачем і третьою особою, які складають предмет і підставу позову у даній справі через ці ж самі предмет і підставу позову у справі № 920/369/17 та у побідних правовідносинах у справі № 920/230/19) позбавлена можливості вирішити цю справу у інший спосіб. Принцип змагальності сторін для третьої особи не буде мати значення, у зв`язку з тим, що суддею Жерьобкіною Є.А. сформована правова позиція з даних правових питань щодо застосування та розподілення субсидіарної відповідальності між підприємствами під час виділу. Відповідно, вказане впливатиме на довіру третьої особи до суду у даному складі, що вирішуватиме його спір.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 12.02.2020 передано заяву Приватного акціонерного товариства "Іскра-Плюс" про відвід судді (вх. № 483к від 11.02.2020) на автоматизований розподіл для визначення у встановленому порядку судді для вирішення данного питання.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.02.2020, матеріали справи № 920/1186/19 для розгляду заяви про відвід судді Жерьобкіної Є.А. були передані на розгляд судді Джепі Ю.А.

Суд, розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Іскра-Плюс" про відвід судді Жерьобкіної Є.А. (вх. № 483к від 11.02.2020), не знаходить підстав для її задоволення, з огляду на наступне.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Також даною статтею передбачено, що до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. При цьому, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 36 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що:

1. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

2. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

3. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

4. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

5. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

6. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Саме незгода представника третьої особи з рішенням суду у справі № 920/369/17 зазначається як обставина, яка викликає сумнів у неупередженості або об`єктивності судді при розгляді даної справи, оскільки суддя Жерьобкіна Є.А. приймала участь у розгляді судової справи № 920/369/17 за участі тих самих учасників, що і у даній справі з тим самим предметом спору, а отже, сформувала в ній свою правову позицію.

В даному випадку суд розцінює дану заяву про відвід, як заявлення завідомо безпідставного відводу, що є неприпустимим.

Суд вважає за доцільне зазначити, що відповідно до ст. 43 Господарського процесуального кодексу України визначено неприпустимість зловживання процесуальними правами, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено в постанові Верховного Суду № 910/13356/17 від 22.02.2018, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення ЄСПЛ «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989).

Згідно з вимогами частин 3, 4 статті 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1 - 4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Олександр Волков проти України від 09.01.2013 № 21722/11 встановлено, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності.

Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

В рішенні у справі «Білуха проти України» (Заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено: «стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом відхилено доводи заявника, як такі, що не підтверджені належними і допустимими доказами.

Вивчивши заяву Приватного акціонерного товариства "Іскра-Плюс" про відвід судді Жерьобкіної Є.А. (вх. № 483к від 11.02.2020), дослідивши матеріали справи, суд (не надаючи правової оцінки обґрунтованості правових позицій заявника та інших сторін) вважає, що викладені в заяві обставини стосуються процесуальних дій судді щодо розгляду справи та прийнятих нею під час цього розгляду процесуальних рішень (ухвал).

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Касіко" до Публічного акціонерного товариства "Іскра" та Приватного акціонерного товариства "Іскра Плюс" про стягнення 1 140 320 грн 97 коп. без розгляду у справі № 920/369/17 згідно з ухвалою Господарського суду Сумської області (у складі колегії суддів: головуючий суддя Джепа Ю.А., суддя Яковенко В.В., суддя Жерьобкіна Є.А.) від 29.10.2019, не може бути кваліфіковано як участь судді у новому розгляді справи. Розгляд справи № 920/1186/19 не є новим розглядом справи № 920/369/17.

Таким чином, твердження заявника стосовно упередженості судді Жерьобкіної Є.А. не підтверджується відповідними доказами, а є лише припущеннями представника Приватного акціонерного товариства "Іскра-Плюс" - його суб`єктивною думкою, а тому відсутні підстави для відводу судді згідно із ст.ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

У разі незгоди представника Приватного акціонерного товариства "Іскра-Плюс" з ухваленими суддею Жерьобкіною Є.А. рішеннями (ухвалами) за результатами розгляду поданих під час розгляду справи заяв та клопотань, останній не позбавлений можливості в установлених у чинним Господарським процесуальним кодексом України порядку та строк оскаржити ці рішення (ухвали) до суду апеляційної інстанції .

Також суд не вбачає достатньо правових підстав для повідомлення учасників справи про розгляд відводу, оскільки вважає достатнім для цього вивчення матеріалів справи та заяви про відвід.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 35-39 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ :

1. В задоволенні заяви представника Приватного акціонерного товариства "Іскра-Плюс" про відвід судді Жерьобкіної Є.А. (вх. № 483к від 11.02.2020) - відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили в день її підписання суддею - 13.02.2020.

3. Оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду відповідно до вимог ст. 255 Господарського процесуального кодексу України не допускається.

Суддя Ю.А. Джепа