ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" лютого 2020 р. Справа№ 911/1277/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Поляк О.І.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Кропивної Л.В.

За участі секретаря - Стародуб М.Ф.

Розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" на рішення Господарського суду Київської області від 09.10.2019 (повний текст складено 21.10.2019) у справі № 911/1277/19 (суддя Сокуренко Л.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будсервіс ЛТД-К"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод"

про стягнення 291 357,19 грн,-

за участю представників:

позивача: не з`явились;

відповідача: не з`явились;

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будсервіс ЛТД-К" звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" про стягнення 291357,19 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на порушення відповідачем, як замовником, умов договору підряду № 01/11-188 від 01.11.2018 в частині здійснення оплати за виконані роботи у встановлений строк. Враховуючи наявну заборгованість відповідача позивачем подано зазначену позовну заяву про стягнення з останнього 275687,92 грн основного боргу, 11771,87 грн інфляційних втрат та 3897,40 грн 3% річних.

В зв`язку з тим, що матеріалами справи підтверджено, що загальна вартість робіт, виконаних позивачем та прийнятих відповідачем складає 275687,92 грн, відповідач доказів оплати виконаних позивачем робіт не надав, твердження ТОВ "Будсервіс ЛТД-К" не спростував, рішенням Господарського суду Київської області від 09.10.2019 у справі № 911/1277/19 позовні вимоги задоволено частково; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібозавод" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Будсервіс ЛТД-К" 275687,92 грн основного боргу, 3897,39 грн 3% річних, 11771,87 грн інфляційних втрат та 4370,36 грн судового збору; у іншій частині позову відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 09.10.2019 у справі № 911/1277/19 та прийняти нове, в якому врахувати доводи відповідача стосовно зменшення розміру позовних вимог. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не взято до уваги те, що в результаті нездійснення позивачем реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних в порядку та строки, передбачені договором, замовник має право притримати оплату за виконані роботи в розмірі суми податку на додану вартість, яка могла бути віднесена замовником до складу податкового кредиту з податку на додану вартість до моменту реєстрації підрядником податкової накладної в належному вигляді.

14.11.2019 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою, надійшли до Північного апеляційного господарського суду та згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передані на розгляд колегії суддів у складі: Поляк О.І. (головуючий), Кропивна Л.В., Смірнова Л.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.11.2019 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" на рішення Господарського суду Київської області від 09.10.2019 у справі № 911/1277/19 залишено без руху. Апелянту визначено спосіб усунення недоліків шляхом надання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 6 555,54 грн.

06.12.2019 апелянтом подано заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано платіжне доручення № 8987 від 05.12.2019 про сплату судового збору у розмірі 6555,54грн.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2019 р., у зв`язку з перебуванням судді Смірнової Л.Г., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею - доповідачем, у відпустці, сформовано новий склад колегії суддів: Поляк О.І. (головуючий), Кропивна Л.В., Руденко М.А. Колегія суддів дійшла висновку, що недоліки апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" усунуто в межах наданих процесуальних строків.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2019 відкрито апеляційне провадження за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" на рішення Господарського суду Київської області від 09.10.2019 у справі № 911/1277/19, розгляд скарги призначено на 30.01.2020.

В судове засідання 30.01.2020 представники сторін не з`явились, судом оголошено перерву до 06.02.2020.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2020, у зв`язку з перебуванням судді Руденко М.А., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею - доповідачем, у відпустці, сформовано новий склад колегії суддів: Поляк О.І. (головуючий), Кропивна Л.В., Пономаренко Є.Ю.

Ухвалою від 06.02.2020 прийнято апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" на рішення Господарського суду Київської області від 09.10.2019 у справі № 911/1277/19 до провадження у новому складі суддів: Поляк О.І. (головуючий), Кропивна Л.В., Пономаренко Є.Ю.

В судове засідання 06.02.2020 представники сторін не з`явились.

Згідно зі ст. 269 Господарського процесуального кодексу України cуд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Господарським судом Київської області встановлено, 01.11.2018 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будсервіс ЛТД-К" (підрядник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібозавод" (замовник, відповідач) укладено договір підряду № 01/11-18. Відповідно до п.п. 1.1 - 1.3 договору сторони узгодили, що на умовах та в порядку, визначених цим договором, підрядник за завданням замовника, на свій ризик, зобов`язується виконати і здати замовнику додаткові роботи №8 для ТОВ "Перший столичний хлібозавод" в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської обл., Нове будівництво, а замовник зобов`язується прийняти такі роботи і оплатити їх на умовах цього договору. Під виконанням робіт в даному договорі розуміється: проведення будівельних робіт згідно зведених кошторисних розрахунків будівництва; роботи виконуються підрядником з матеріалів підрядника.

Відповідно до п. п. 2.1-2.2, 2.4-2.5 договору загальний термін виконання робіт складає 30 календарних днів. Підрядник здійснює поставку матеріалів в строк протягом 3 (три) робочих дня з моменту зарахування авансового платежу відповідно до п. 4.4.1. Результати виконаних підрядником робіт оформляються актом прийому-передачі виконаних робіт. Датою закінчення виконання робіт за цим договором є дата підписання сторонами акту прийому-передачі виконаних робіт, з наданням підрядником замовнику комплекту документів на результат будівельних робіт. Замовник повинен негайно після отримання акту прийому-передачі приступити до прийняття виконаних робіт. У випадку, якщо в чотириденний термін з дня отримання акту він не поверне підряднику один підписаний його примірник або письмову вмотивовану відповідь щодо підстав непогодження акту в зазначений термін, такий акт прийому-передачі вважається погодженим і підписаним замовником.

Відповідно до п. 4.1 та п. 4.2 договору договірна ціна робіт за цим договором складає 169599,83 гривень. Загальна вартість робіт визначається після їх завершення та прийому замовником за актом приймання-передачі виконаних робіт. Розрахунок видів та вартості робіт надано в кошторисі до цього договору та включає ПДВ. Оплата за цим договором здійснюється замовником підряднику платіжними дорученнями на поточний рахунок підрядника у національній валюті України: оплата авансу в розмірі 100% від кошторису за 3 дні перед початком виконання робіт; всі наступні розрахунки виконуються - протягом 5 (п`яти) банківських днів після підписання проміжних актів прийому-передачі виконаних робіт.

Згідно з п. п. 11.1-11.3 договору цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками сторін. Строк цього договору починає свій перебіг у момент, визначений у п. 11.1. цього договору та діє до повного виконання сторонами своїх обов`язків за договором. Закінчення строку цього договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії цього договору.

За правовою природою укладений між сторонами договір є договором будівельного підряду.

Частина 1 ст. 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 193 Господарського кодексу України визначено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно ст. 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 882 Цивільного кодексу України, замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Судом першої інстанції встановлено, що позивачем виконано, а відповідачем прийнято роботи на загальну суму 275687,92 грн, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт за 01.11.2018-31.11.2018 на суму 158982,58 грн та на суму 116705,34 грн, копії яких долучені до матеріалів справи. Зазначені акти з боку відповідача підписані та скріплені печаткою товариства без будь-яких зауважень та заперечень.

З огляду на викладене, місцевий суд зазначає, що позивачем виконано свої зобов`язання в частині виконання будівельних робіт в повному обсязі та належним чином, а відповідачем зазначені роботи прийнято без будь-яких зауважень та заперечень. Протилежного суду не доведено.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 843 Цивільного кодексу України, у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Згідно зі ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Відповідно до п. 4.1 та п. 4.2 договору договірна ціна робіт за цим договором складає 169599,83 гривень. Загальна вартість робіт визначається після їх завершення та прийому замовником за актом приймання-передачі виконаних робіт.

Матеріалами справи підтверджено, що загальна вартість робіт, виконаних позивачем складає 275687,92 грн.

За приписами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Умовою виконання зобов`язання - є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Згідно з ч. 4 ст. 879 Цивільного кодексу України, оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Пунктом 4.2 договору передбачено оплату авансу в розмірі 100% від кошторису за 3 дні перед початком виконання робіт; - всі наступні розрахунки виконуються - протягом 5 (п`яти) банківських днів після підписання проміжних актів прийому-передачі виконаних робіт.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами не заперечується, що сплата авансу відповідачем здійснена не була. Між тим, пунктом 2.1.1 договору визначено, що підрядник здійснює поставку матеріалів в строк протягом 3 робочих днів з моменту зарахування авансового платежу.

Водночас, як свідчать матеріали справи, відповідач не відмовився прийняти роботи, розпочаті та завершені позивачем без отримання передбаченого договором авансу.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 538 Цивільного кодексу України виконання свого обов`язку однією із сторін, яке відповідно до договору обумовлене виконанням другою стороною свого обов`язку, є зустрічним виконанням зобов`язання. Якщо зустрічне виконання обов`язку здійснено однією із сторін, незважаючи на невиконання другою стороною свого обов`язку, друга сторона повинна виконати свій обов`язок.

Відповідно до статей 525, 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться, одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідач доказів оплати виконаних позивачем робіт не надав, твердження ТОВ "Будсервіс ЛТД-К" не спростував. Позивачем направлено відповідачу претензію вих. № 6 від 22.02.2019 з вимогою оплатити існуючу заборгованість, яка залишена останнім без задоволення.

У зв`язку з наведеним, суд першої інстанції дійшов висновку, що позовні вимоги в частині стягнення суми основного боргу нормативно та документально доведені, а тому підлягають задоволенню повністю в сумі 275687,92 грн.

Крім того, позивач нарахував та просив стягнути з відповідача за прострочення оплати 3% річних в сумі 3897,40 грн та інфляційні втрати у сумі 11771,87 грн

Суд першої інстанції, здійснивши перерахунок 3% річних в межах періоду розрахунку позивача, з урахуванням встановлених дат прострочення платежів, дійшов правильного висновку, що позовні вимоги, в частині стягнення 3% річних підлягають задоволенню частково в сумі 3897,39 грн, а вимога про стягнення інфляційних втрат підлягає задоволенню повністю.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, Товариство з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" зазначало, що судом першої інстанції не взято до уваги те, що в результаті нездійснення позивачем реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних в порядку та строки, передбачені договором, замовник має право притримати оплату за виконані роботи в розмірі суми податку на додану вартість, яка могла бути віднесена замовником до складу податкового кредиту з податку на додану вартість до моменту реєстрації підрядником податкової накладної в належному вигляді.

Відповідно до п. 8.7. договору у разі нездійснення підрядником реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних в порядку та строки, передбачені п. 8.7. договору, та/або у випадку порушення порядку заповнення податкової накладної, замовник має право притримати оплату за виконані роботи в розмірі суми податку на додану вартість, яка могла бути віднесена до складу податкового кредиту з податку на додану вартість за податковою накладною, складеною підрядником, про те не зареєстрованою у передбачені п. 8.7. цього договору строки в Єдиному реєстрі податкових накладних до моменту реєстрації підрядником податкової накладної в належному вигляді.

В силу п.201.7 ст. 201 Податкового кодексу України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Як встановлено п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Як визначено відповідною нормою, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця; таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних; до заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Вищевказаною нормою передбачено, що протягом 15 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою контролюючий орган зобов`язаний провести документальну позапланову перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.

Відхиляючи твердження відповідача, суд першої інстанції зазначив, що по-перше, за умовами пункту 8.7 договору, замовник мав право притримання оплати лише в розмірі податку на додану вартість, а не в повному обсязі. По-друге, саме відповідач порушив свої господарські зобов`язання, не виконавши обов`язку щодо оплати авансу в розмірі 100% кошторису.

Суд погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає, що невиконання позивачем свого обов`язку з реєстрації податкової декларації зумовлено невиконанням відповідачем обов`язку зі сплати авансу, та такий обов`язок позивача не перебуває в причинно-наслідковому зв`язку з обов`язком відповідача сплатити повну вартість прийнятих без зауважень робіт. Крім того, у випадку, якщо на думку відповідача позивачем порушено вимоги чинного податкового законодавства, останній не був позбавлений права звернутись до контролюючого органу із відповідною скаргою в порядку, передбаченому ст. 201 Податковим кодексом України.

Отже, Північний апеляційний господарський суд, дослідивши в межах доводів апеляційної скарги обставини справи, встановив, що суд першої інстанції всебічно та повно дослідив подані докази, правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального права, та дійшов обґрунтованого висновку щодо задоволення позовних вимог частково.

Виходячи з вищевикладеного, доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог свого підтвердження не знайшли, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування рішення господарського суду першої інстанції.

Суд першої інстанції повно встановив суттєві для справи обставини, дослідив та правильно оцінив надані сторонами докази, вірно кваліфікував спірні правовідносини та правильно застосував до них належні норми матеріального і процесуального права, а тому Північний апеляційний господарський суд вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, отже, підстави для його скасування відсутні.

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, судові витрати покладаються судом на скаржника.

Керуючись ст.ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший столичний хлібзавод" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області від 09.10.2019 у справі № 911/1277/19 - без змін.

2. Справу повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 17.02.2020.

Головуючий суддя О.І. Поляк

Судді Є.Ю. Пономаренко

Л.В. Кропивна