ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 914/808/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. (головуючий), Бенедисюка І.М. і Малашенкової Т.М.,

за участю секретаря судового засідання Малихіної О.В.,

представників учасників справи:

позивача - фізичної особи - підприємця Сабатовича Руслана Богдановича - не з`явився,

відповідача - приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» - Коцай О.Б., адвокат (дов. від 27.12.2019),

розглянув касаційну скаргу фізичної особи - підприємця Сабатовича Руслана Богдановича

на постанову Західного апеляційного господарського суду від 08.04.2019 (колегія суддів: Зварич О.В. (головуючий), Дубник О.П., Кордюк Г.Т.)

зі справи № 914/808/17

за позовом фізичної особи - підприємця Сабатовича Руслана Богдановича (далі - Підприємець)

до приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» (далі - Товариство)

про скасування оперативно - господарської санкції.

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

Підприємець звернувся до господарського суду Львівської області з позовом до Товариства про скасування оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії, яка застосована згідно з рішенням комісії ЛМЕМ Товариства з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 31.03.2017 № 87 з розгляду акта про порушення від 23.02.2017 № 028532.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що протокол від 31.03.2017 № 87 з розгляду акта про порушення, яким оформлене рішення комісії ЛМЕМ Товариства є незаконним, необґрунтованим, винесеним з грубим порушенням процедури та таким, що не ґрунтується на фактичних обставинах справи.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Справа розглядалася судами неодноразово.

Рішенням господарського суду Львівської області від 31.10.2018 зі справи № 914/808/17 задоволено позов Підприємця до Товариства про скасування оперативно - господарської санкції у вигляді нарахування обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії, яка застосована згідно з рішенням комісії ЛМЕМ Товариства з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 31.03.2017 № 87 з розгляду акта про порушення від 23.02.2017 № 028532; стягнуто з Товариства на користь Підприємця 1600,00 грн. судового збору.

Рішення місцевого господарського суду мотивовано неправильністю застосування відповідачем порядку обчислення обсягів та вартості необлікованої електричної енергії, що є підставою для задоволення позову.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 08.04.2019 рішення місцевого господарського суду зі справи № 914/808/17 скасовано, прийнято нове рішення про відмову в задоволенні позову. Стягнуто з Підприємця на користь Товариства 2400,00 грн. судового збору за розгляд апеляційної скарги.

Постанову апеляційного господарського суду мотивовано відсутністю правових підстав для скасування оперативно-господарської санкції у формі рішення комісії ЛМЕМ Товариства, оформленого протоколом від 31.03.2017 № 87 з розгляду акта про порушення від 23.02.2017 № 028532.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Підприємець, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить суд касаційної інстанції постанову суду апеляційної інстанції зі справи скасувати, а рішення місцевого господарського суду залишити в силі.

2. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

На відміну від місцевого господарського суду, суд апеляційної інстанції не виконав вказівок Верховного Суду під час нового розгляду справи № 914/808/17, оскільки взагалі не досліджував всіх обставин справи щодо наявності чи відсутності самого факту порушення позивачем Правил користування електричною енергією та не надав жодної правової оцінки таким фактам.

Місцевий господарський суд дослідив обставини щодо розміру оперативно -господарської санкції, зокрема щодо правильності вихідних даних та правильності застосування порядку обчислення обсягів та вартості необлікованої енергії. Натомість суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення місцевого господарського суду, не навів жодних мотивів в підтвердження неправильності висновків суду першої інстанції.

Доводи інших учасників справи

Товариство подало відзив на касаційну скаргу, в якому зазначило про безпідставність її доводів та просило постанову суду апеляційної інстанції зі справи залишити без змін, а скаргу - без задоволення.

Розгляд клопотань учасників справи

Від Товариства надійшло клопотання про відкладення розгляду касаційної скарги 25.07.2019 у справі № 914/808/17, у зв`язку з перебуванням уповноваженого представника Товариства, який має статус адвоката, у черговій основній відпустці.

З огляду на те, що 25.07.2019 розгляд касаційної скарги не відбувся, а в подальшому касаційне провадження у справі № 914/808/17 за касаційною скаргою Підприємця на постанову Західного апеляційного господарського суду від 08.04.2019 у справі № 914/808/17 було зупинене до прийняття відповідного рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі № 910/17955/17, у судовому засіданні 06.02.2020 клопотання Товариства Суд залишив без розгляду.

3. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

12.01.2006 Товариством як постачальником та Підприємцем як споживачем укладено договір № 68523 про постачання електричної енергії (далі - Договір), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю, зазначеною у додатку № 9, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (пункт 2.1 Договору).

За умовами договору споживач зобов`язується: виконувати умови договору; дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього договору та режиму роботи електроустановки (години роботи) зазначеного в додатку № 9 «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії»; оплачувати постачальнику вартість електричної енергії згідно з умовами додатків № 2 «Порядок розрахунків» та № 9 «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії»; забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника за пред`явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії (підпункти 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.5 пункту 2.3 Договору).

Згідно з підпунктом 4.2.3 пункту 4.2 Договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану, виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 4.4 Договору сторони погодили, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформляється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення свої прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта, в акті робить запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт. Сторони погодили, що уповноваженим представником сторони вважається також особа, яка перебуває у трудових відносинах зі стороною та є присутньою при здійсненні перевірки та/або складення двостороннього акту порушення.

Цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2006. Договір вважається щоразу продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (пункт 9.4 Договору).

Договір підписаний уповноваженими на його укладання особами (зі сторони споживача - Підприємцем), завірений печатками постачальника електричної енергії та споживача.

Згідно з додатками від 12.01.2006 № 9 до Договору «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії» та № 11 «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін» нежитлові приміщення споживача, до яких за Договором постачається електрична енергія (піцерія), знаходяться за адресою: м. Львів, вул. Пекарська, 5.

Підприємець є орендарем нежитлових приміщень, розташованих за адресою: вул. Пекарська, 5 у м. Львові, на підставі укладеного із фізичною особою ОСОБА_3 (орендодавець) договору від 01.05.2015 № 1 оренди нежитлових приміщень. Відповідно до пунктів 2.1, 2.2 договору оренди об`єкт оренди передається в оренду для здійснення підприємницької діяльності в громадському харчуванні. Орендодавець надає орендарю об`єкт оренди на термін, що розпочинається 01.05.2015 та закінчується 31.03.2018.

В свою чергу, 01.05.2015 Підприємцем як орендарем та фізичною особою - підприємцем Яхфуфі Алі як суборендарем за письмовою згодою ОСОБА_3 укладено договір оренди № 02-0515 нежитлових приміщень, розташованих по АДРЕСА_1 . Львові, який за своєю правовою природою є договором суборенди. За актом приймання-передачі від 01.05.2015 суборендар прийняв в суборенду нежитлові приміщення.

23.02.2017 представниками Товариства проведено перевірку електроустановок споживача на об`єкті - кафе "Ліванська кухня Бейрут Хол" за адресою: м. Львів, вул. Пекарська, 5, за результатами якої складено акт про порушення № 028532 зі схемою (додаток № 1).

Згідно з актом перевіркою встановлено порушення споживачем Правил користування електричною енергією шляхом підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів, електропроводки поза розрахунковим приладом обліку електроенергії без порушення схеми обліку (розгалуження змонтовано в кабінеті-підсобне приміщення) - пункти 3.1, 3.6, 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією.

В акті зазначено про самовільне підключення у точках вимірювання 1.5, 1.6, зазначених у схемі електропостачання споживача, мідного проводу (кабелю) перерізом - 10 кв. мм, визначеним штангенциркулем; у графі «точки на схемі, де був вилучений кабель», зазначено наступне: «не вилучено - не надано можливості»; проведено фото та відеофіксацію встановленого правопорушення.

Акт підписаний від постачальника: представниками постачальника електричної енергії ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; від споживача вказано таке: «адміністратор Катерина прізвище не вказала, представник орендаря Дяків В.Б., ФОП Сабатович Р.Б. - відсутній». Підписав акт Дяків В.Б. як представник орендаря Яхфуфі Алі, виклав свої зауваження до акту та вказав, що з актом не згоден.

Додатком № 1 до вказаного акту є схема електропостачання, який підписаний представниками електропостачальника, представник споживача, представник орендаря підписати відмовився; при цьому, представник орендаря вказав причину - відсутність технічної освіти.

Відповідач надіслав на адресу позивача лист від 17.03.2017 № 3000976, згідно з яким повідомив, що в зв`язку із складеним актом про порушення Правил користування електричною енергією від 23.02.2017 № 028532 Підприємцю необхідно прибути 31.03.2017 о 10:00 год. на засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією.

31.03.2017 відбулося засідання комісії ЛМЕМ з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, яка, розглянувши акт від 23.02.2017 № 028532 про порушення Правил користування електричною енергією споживачем (підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів, електропроводки поза розрахунковим приладом обліку електроенергії без порушення схеми обліку (розгалуження змонтовано в кабінеті - підсобне приміщення) - пункти 3.1, 3.6, 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, на об`єкті - кафе «Ліванська кухня Бейрут Хол» по вул. Пекарській, 5 у м. Львові, прийняла рішення, оформлене протоколом № 87, відповідно до якого вирішено провести нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії з дати технічної перевірки, але не більше 3 років, по силі струму, визначеній, виходячи із найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів) до дати усунення порушення (пункт 1). Обсяг необлікованої електричної енергії визначений в кількості 119392 кВт*год на суму 265 939,56 грн. (пункт 6).

В протоколі від 31.03.2017 № 87 зазначено, що засідання комісії відбувалося в присутності представників споживача Лемещук К.О ., Дяків В.Б., які від підпису відмовилися.

Протокол від 31.03.2017 № 87 підписаний головою комісії Босим А.П., членами комісії Яцків А.Ю., Коцай О.Б . , Солук О.Ю. Графа Протоколу «з протоколом ознайомлений, протокол отримав представник споживача» - не заповнена.

Додатком №1 до протоколу засідання комісії від 31.03.2017 № 87 є розрахунок обсягу та вартості електричної енергії по акту про порушення Правил користування електричною енергією від 23.02.2017 № 028532 (договір № 68523), складений 04.04.2017 Бухеник Г.І., у якому зазначено, що розрахунок обсягу та вартості електроенергії, проведено згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем - юридичною особою ПКЕЕ, яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 зі змінами та доповненнями, внесеними постановою НКРЕ від 14.10.2010 № 1338.

04.04.2017 Товариством виписано Підприємцю рахунок до сплати від 04.04.2017 № 028532 обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією на суму 265 939,56 грн.

Судом апеляційної інстанції також встановлено, що згідно із заявою представника Підприємця Дяківа В.Б., яка подана Товариству в день засідання комісії (заява зареєстрована Товариством 31.03.2017), представник вказує на те, що на засіданні комісії останній усно висловив свої зауваження щодо складеного акту про порушення від 23.02.2017, вважав його незаконним, оскільки дані, зафіксовані у ньому та у додатку до нього, - не відповідають фактичним обставинам подій, які мали місце 23.02.2017, після чого члени комісії повідомили його, що вони прийняли якесь рішення. Однак протокол ними не був повністю складений; зазначили, що вони його доопрацюють та скерують поштою Підприємцю; представнику було відмовлено у зазначенні в протоколі зауважень в письмовій формі, оскільки такі дії споживача (чи його представника) не передбачені.

Листом від 07.04.2017 № 3001276 Товариство скерувало Підприємцю копію протоколу від 31.03.2017 № 87 засідання комісії ЛМЕМ з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, додаток № 1 до протоколу (розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією) та рахунок до сплати від 04.04.2017 № 028532, з якими Підприємець не погоджується, що й стало підставою для звернення з відповідним позовом до суду.

4. ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Закон України "Про електроенергетику" (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин):

- споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником;

- споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії;

- споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України (частини перша, друга, четверта статті 26);

- правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність;

- правопорушенням в електроенергетиці є, зокрема, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією (частини перша, друга статті 27).

Цивільний кодекс України:

- кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб;

- суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (частини перша, друга статті 16).

Господарський кодекс України:

- Держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів;

- кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються, зокрема, шляхом: визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом (частини перша та друга статті 20);

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин, далі - ПКЕЕ):

- недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2);

- постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом (пункт 1.3);

- договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається (пункт 5.1);

- у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (пункт 6.40);

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень;

- в акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень;

- акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві;

- акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача;

- у разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації);

- споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання;

- акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (пункт 6.41);

- на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків;

- комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії;

- споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії;

- рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків;

- споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії;

- у разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі (пункт 6.42).

Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика):

- Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2);

- Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку (підпункт 7 пункту 2.1);

- у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою (2.7) Методики. Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою (2.6) Методики (пункт 2.9);

- факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення (пункт 4.1);

- в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення (пункт 4.6).

Господарський процесуальний кодекс України (далі - ГПК України, в редакції, чинній станом на час розгляду справи судами попередніх інстанцій):

- юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (частина друга статті 4);

- здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5);

- судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін;

- учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом;

- кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (частини перша-третя статті 13);

- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 73);

- кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх, зокрема, вимог;

- суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частини перша, четверта статті 74);

- належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (частина перша статті 76);

- обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша статті 77);

- суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів;

- жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності;

- суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів, стаття 86);

- судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим;

- законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права;

- судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом;

- при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду;

- обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частини перша - п`ята статті 236).

ГПК України (в редакції, чинній станом на час касаційного перегляду):

- переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права;

- суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частини перша, друга статті 300);

- суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право, зокрема, залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини першої статті 308);

- суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 309).

5. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків місцевого та апеляційного господарських судів

Вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

При цьому вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 зі справи № 910/17955/17.

Таке нарахування є платою за поставлену електричну енергію і здійснене відповідачем на підставі договору (підпункт 4.2.3 пункту 4.2 договору). Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно з ПКЕЕ та відповідно до Методики за встановленими нею формулами.

Факт порушення ПКЕЕ або умов договору, відповідно до пункту 6.41 ПКЕЕ, фіксується в акті про порушення, на підставі якого, згідно з пунктом 6.42 ПКЕЕ та Методикою, визначається обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Суд зазначає, що у пункті 6.41 ПКЕЕ наведено способи захисту прав як споживача, так і постачальника електричної енергії. Так, якщо споживач не погоджується зі змістом акта, він робить зауваження про це в самому акті. Втім, і постачальник електроенергії має засоби для захисту своїх прав у разі, коли споживач відмовляється від підписання акта (або не надає доказів своїх повноважень, або відмовляється назвати своє прізвище та/або посаду чи від участі у проведенні перевірки). Правила передбачають дійсність акта про порушення, якщо він підписаний трьома представниками постачальника. Законодавство не надає електропостачальнику інших засобів довести факт порушення ПКЕЕ споживачем (якщо представник не називає свого прізвища та посади, не надає доказів своїх повноважень), ніж підписання акта про порушення ПКЕЕ трьома особами (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 зі справи № 916/207/17).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що акт про порушення ПКЕЕ від 23.02.2017 № 028532 складений в присутності адміністратора, яка не назвала своє прізвище та представника орендаря, підписаний шістьма представниками енергопостачальника.

Водночас сам по собі дефект акта не може спростовувати факт порушення, якщо цей факт відображено у сукупності інших доказів. Підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку є самостійним порушенням, передбаченим у підпункті 7 пункту 2.1 Методики, і наявність або відсутність такого порушення має бути встановлена судом з урахуванням всіх обставин, пов`язаних із цим порушенням.

Надавши оцінку наявним у матеріалах справи доказам в їх сукупності, врахувавши умови Договору, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що позивач не спростував факту порушення ним ПКЕЕ, зафіксованого в акті від 23.02.2017 № 028532, а тому й правомірно відмовив у задоволенні позову.

Доводи скаржника зводяться передусім до намагання повторно оцінити докази, проте переоцінка доказів у справі не належить до повноважень суду касаційної інстанції.

Посилання скаржника на те, що суд апеляційної інстанції взагалі не досліджував всіх обставин справи щодо наявності чи відсутності самого факту порушення позивачем ПКЕЕ та не надав жодної правової оцінки таким фактам, не відповідає змісту оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції та здійсненим судом всебічним, повним та об`єктивним розглядом справи з дослідженням всіх обставин справи, що входять до предмета доказування у межах цього спору.

Твердження скаржника про те, що місцевий господарський суд дослідив обставини щодо правильності вихідних даних та правильності застосування порядку обчислення обсягів та вартості необлікованої енергії, а суд апеляційної інстанції, у свою чергу, скасовуючи рішення місцевого господарського суду, не навів жодних мотивів в підтвердження неправильності висновків суду першої інстанції, Касаційний господарський суд відхиляє, оскільки судом апеляційної інстанції перевірено здійснені відповідачем нарахування вартості недоврахованої електричної енергії на відповідність положенням Методики та встановлено, що порушень Методики у нарахуванні Товариством допущено не було.

Помилкова кваліфікація судом апеляційної інстанції нарахування вартості недоврахованої електричної енергії як оперативно - господарської санкції, без урахування того, що одностороннє визначення однією стороною господарського зобов`язання розміру боргу іншої сторони не відповідає суті оперативно -господарської санкції (статті 235 - 237 Господарського кодексу України), а є актом ненормативного характеру в розумінні частини другої статті 20 Господарського кодексу України, не вплинуло на правильність прийнятого судового рішення по суті спору.

Верховний Суд у прийнятті цієї постанови керується й принципом res judicata, базове тлумачення якого вміщено в рішеннях Європейського суду з прав людини від 03.12.2003 у справі «Рябих проти Росії», від 09.11.2004 у справі «Науменко проти України», від 18.11.2004 у справі «Праведная проти Росії», від 19.02.2009 у справі «Христов проти України», від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», в яких цей принцип розуміється як елемент принципу юридичної визначеності, що вимагає поваги до остаточного рішення суду та передбачає, що перегляд остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду не може здійснюватись лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а повноваження судів вищого рівня з перегляду (у тому числі касаційного) мають здійснюватися виключно для виправлення судових помилок і недоліків. Відхід від res judicate можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини, наявності яких у цій справі скаржник не зазначив й не обґрунтував.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Звертаючись з касаційною скаргою, позивач не спростував наведених висновків попередньої судової інстанції та не довів неправильного застосування нею норм матеріального і процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятого судового рішення зі справи.

За таких обставин касаційна інстанція вважає за необхідне касаційну скаргу позивача залишити без задоволення, а постанову суду апеляційної інстанції зі справи - без змін як таку, що відповідає вимогам норм матеріального та процесуального права.

Судові витрати

Понесені у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції судові витрати покладаються на Підприємця, оскільки касаційна скарга залишається без задоволення.

Керуючись статтями 129, 300, 308, 309, 315 ГПК України, Касаційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Постанову Західного апеляційного господарського суду від 08.04.2019 зі справи № 914/808/17 залишити без змін, а касаційну скаргу фізичної особи - підприємця Сабатовича Руслана Богдановича - без задоволення.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Т. Малашенкова