РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

28.01.2020Справа № 910/6705/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Гулевець О.В. за участю секретаря судового засідання Капішон В.В., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом ОСОБА_1

до Державного реєстратора Нікітіної Юлії Володимирівни Комунального підприємства "Реєстратор"

третя особа 1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2

третя особа 2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешко Максим Олександрович

про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи

за участю представників:

від позивача: Бойко Н. В., Бойко О. І.

від відповідача: не з`явився

від третьої особи 1: не з`явився

від третьої особи 2: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Державного реєстратора Нікітіної Юлії Володимирівни Комунального підприємства "Реєстратор", в якій просить суд відмінити проведену державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною державну реєстрацію припинення Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРША БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ" (ідентифікаційний код в ), в результаті ліквідації; 06.05.2.

В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що державну реєстрацію припинення Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРША БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ" було проведено держаним реєстратором з порушенням вимог ст. 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/6705/19, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 26.06.2019.

У підготовчому засіданні 26.06.2019 суд відклав розгляд справи на 24.07.2019, та направив ухвалу про виклик відповідачу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2019 задоволено заяву ОСОБА_2 про залучення до участі у справі як третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача та залучено до участі у справі ОСОБА_2 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

У судовому засіданні 24.07.2019 судом продовжено строк підготовчого провадження у справі № 910/6705/19 та відкладено розгляд справи на 06.08.2019, про що постановлено ухвалу, занесену до протоколу судового засідання.

25.07.2019 через канцелярію суду від третьої особи - 1 надійшли письмові пояснення щодо позову, в яких третя особа-1 просить суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що підстави для зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації, та підстави для відмови у державній реєстрації були відсутні.

05.08.2019 через канцелярію суду від позивача надійшла заява про зміну предмету позову.

Частиною 1 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Частиною 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

У підготовчому засіданні 06.08.2019, розглянувши заяву позивача про зміну підстав позову суд дійшов висновку, що вказана заява відповідає приписам ч.1 ст.46 Господарського процесуального кодексу України та прийняв вказану заяву про зміну підстав позову до розгляду.

Також, у судовому засіданні суд відмовив у задоволенні клопотання про залучення третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Єрешка М.О. з підстав його необґрунтованості, про що постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання.

У судовому засіданні 06.08.2019 суд відклав підготовче засідання на 03.09.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2019 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2019 задоволено клопотання ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича та залучено його як третю особу без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2019 задоволено клопотання позивача - ОСОБА_1 про витребування доказів у Головного управління статистики у м. Києві, у Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, у Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк", у Головного управління ДФС у Запорізькій області та у Вознесенівського управління у м. Запоріжжі Головного управління ДФС у Запорізькій області.

У судовому засіданні 03.09.2019 суд відклав підготовче засідання на 17.09.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.09.2019 повторно витребувано докази від Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації та Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк".

У судовому засіданні 17.09.2019 суд відклав підготовче засідання на 02.10.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.09.2019 задоволено клопотання позивача - ОСОБА_1 про витребування доказів у Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Акордбанк".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.09.2019 задоволено клопотання позивача - ОСОБА_1 про витребування доказів у ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича.

У судовому засіданні 02.10.2019, з урахуванням положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд відклав підготовче засідання на 22.10.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.10.2019 повторно зобов`язано ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича надати суду докази та повторно зобов`язано Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Акордбанк" надати суду виписки по банківським рахункам Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельна корпорація" () НОМЕР_1 та (IBAN) UA НОМЕР_2 (IBAN) за період з 05 жовтня 2018 року по даний час.

22.10.2019 через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та надання можливості подати відзив на позов. Також, у своєму клопотанні відповідач просить суд направляти ухвали по справі на наступну адресу: 01015, м. Київ, вул.. Цитадельна, буд. 6/8, а/с. 73.

У судовому засіданні 22.10.2019, суд розглянувши клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, враховуючи тривалий розгляд справи, оскільки відповідачем не надано достатніх обґрунтувань для відкладення розгляду справи, суд відмовив у задоволенні вказаного клопотання.

У судовому засіданні 22.10.2019 судом закрито підготовче провадження та призначено справу №910/12269/19 до судового розгляду по суті на 06.11.2019, про що постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання.

04.11.2019 через канцелярію суду від позивача надійшли письмові пояснення до позову, з урахуванням наданих в матеріали справи витребуваних судом документів.

05.11.2019 через канцелярію суду від третьої особи-1 - ОСОБА_2 надійшла заява про залишення без розгляду позовної заяви поданої представником позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2019 відмовлено у прийнятті для сумісного розгляду з первісно заявленими позовними вимогами у справі № 910/6705/19 позовної заяви третьої особи з самостійними вимоги на предмета спору - ОСОБА_2 .

У судовому засіданні 06.11.2019 суд, розглянувши заяву третьої особи-1 - ОСОБА_2 про залишення без розгляду позовної заяви поданої представником позивача, суд відмовив у її задоволенні, з огляду на наступне.

Заява мотивована тим, що в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної, судової влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду. З огляду на що, третя особа-1 вважає, що ордер КС №403758, виданий адвокатом Бойко Н.В. не містить назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу, тобто не відповідає вимогам законодавства України, а відтак позовна заява була підписана не уповноваженою на це особою та згідно із п.2 ч.1 ст.266 ГПК України підлягає залишенню без розгляду судом.

Так, правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", згідно з пунктом 2 частини 1 статті 20 якого під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Підстави для здійснення адвокатської діяльності передбачені статтею 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", відповідно до частин 1-3 якої адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Ордером є письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Посилаючись на наявність підстав для залишення позову без розгляду третя особа-1 посилається на постанову Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №9901/847/18, згідно з якою Положенням про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 №36, встановлено реквізити ордера, серед яких "Назва органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності, відповідно до статті 19 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (п.п.15.4).

З наведеного слідує, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі "Назва органу, в якому надається правова допомога". Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Водночас, суд зазначає, що згідно з обставинами справи №9901/847/18, у доданому до позову ордері на надання правової допомоги в графі "Назва органу, в якому надається правова допомога" було зазначено: "В органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності і підпорядкування".

Натомість у справі №910/6705/19, яка розглядається Господарським судом міста Києва в ордері на надання правової допомоги, доданому позову, в графі "Назва органу, в якому надається правова допомога" вказано: "у судах України, правоохоронних органах, органах нотаріату, органах держвної реєстрації, виконавчої служби, інших державних органах".

Тобто у справі №9901/847/18 у ордері на надання правової допомоги у вищезгаданій графі взагалі були відсутні відомості про судові органи, тоді як у справі №910/6705/19 зазначено про надання адвокатом правової допомоги у судах України, що у даному випадку є достатнім для висновку про наявність у адвоката Бойко Н.В. права на підписання позову від імені Бойка О.І.

За таких обставин, посилання третьої особи-1 на правову позицію Великої Палати Верховного Суду у справі №9901/847/18 є помилковим.

Суд зазначає, що у даному випадку позивачем дотримано вимоги Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, оскільки вказівка у ордері у графі "Назва органу, в якому надається правова допомога" про те, що правова допомога надається в судах України є достатнім та необхідним підтвердженням того, що адвокат уповноважений надавати правову допомогу клієнту та представляти його інтереси в судах України, а тому не вимагає уточнення/зазначення територіальної, інстанційної, предметної та суб`єктної юрисдикції судів.

Отже, ордер на надання правової допомоги від 25.06.2019 серії КС №476147 містить усі обов`язкові реквізити, передбачені Положенням та типовою формою ордеру, затвердженим Радою адвокатів України відповідно до частини 2 статті 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", а отже, у суду були відсутні правові підстави для повернення позову.

Більш того, разом з ордером до матеріалів позовної заяви позивачем було додано договір про надання правової допомоги від 18.10.2018.

З урахуванням вище наведеного, суди залишив без задоволення заяву третьої особи-1 - ОСОБА_2 про залишення без розгляду.

У судовому засіданні 06.11.2019 суд відклав розгляд справи по суті на 04.12.2019.

04.12.2019 через канцелярію суду представником третьої особи 1 - ОСОБА_2 подано заяву про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/6705/19.

04.12.2019 через канцелярію суду представником третьої особи 1 - ОСОБА_2 повторно подано заяву про залишення без розгляду позовної заяви поданої представником позивача, що залишена судом без задоволення, оскільки судом вже розглянуто аналогічну заяву з тих же підстав.

04.12.2019 розгляд справи не відбувся, у зв`язку із знеструмленням електромережі суду, виходу із ладу сервера автоматизованої системи та іншими умовами, що впливають на безперебійність та функціонування автоматизованої системи, про що складено акт від 04.12.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.12.2019 за наслідками розгляду заяви ОСОБА_2 про відвід судді Гулевець О.В. від участі у розгляді справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з огляду на що передано заяву для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України та зупинено провадження у справі №910/6705/19 до вирішення суддею, визначеного у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 ГПК України, заяви ОСОБА_2 про відвід судді Гулевець О.В.

У результаті автоматизованого розподілу матеріалів заяви по справі №910/6705/19, заяву ОСОБА_2 про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/6705/19 передано на розгляд судді Зеленіній Н.І.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.12.2019 у задоволенні вказаної вище заяви про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи № 910/6705/19 відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2019 поновлено провадження у справі №910/6705/19, розгляд справи по суті призначено на 24.12.2019.

24.12.2019 через канцелярію суду представником ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича подано заяву про відвід судді Гулевець О.В. та про відвід секретаря судового засідання від розгляду справи №910/6705/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.12.2019 за наслідками розгляду заяви ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/6705/19 суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з огляду на що передано заяву для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України та зупинено провадження у справі №910/6705/19 до вирішення суддею, визначеного у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 ГПК України, заяви ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича про відвід судді Гулевець О.В.

У результаті автоматизованого розподілу матеріалів заяви по справі №910/6705/19, заяву ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/6705/19 передано на розгляд судді Чинчин О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.12.2019 у задоволенні вказаної вище заяви про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи № 910/6705/19 відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.01.2020 поновлено провадження у справі №910/6705/19, розгляд справи по суті призначено на 28.01.2020.

28.01.2020 через канцелярію суду від позивача надійшла заява про недопустимість зловживання процесуальними правами, в якій позивач просить суд визнати зловживанням процесуальними правами подальші подання представниками третіх осіб та/або відповідача у справі №910/6705/19 заяв про відвід або клопотань про приєднання або витребування доказів у справі та залишити такі заяви, клопотання без розгляду.

28.01.2020 через канцелярію суду від державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни надійшла заява про відвід судді Гулевець О.В.

У судове засідання 28.01.2020 з`явилися позивач та представник позивача, представник третьої особи-2.

Представники відповідача та третьої особи-1 у судове засідання не з`явилися.

Відповідач передбаченим ГПК України процесуальним правом на подання відзиву на позов не скористався.

Відповідач був належним чином повідомлений ухвалою суду від 03.01.2020, повернутою на адресу суду поштовим відділенням зв`язку.

Окрім, того ухвала суду від 03.01.2020 направлена відповідачу на адресу зазначену у клопотанні державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Ю. В. від 21.10.2019, поданого до суду 22.10.2019, а саме: 01015, м. Київ, вул.. Цитадельна, буд. 6/8, а/с. 73.

Однак, станом на дату судового засідання ухвала суду від 03.01.2020 на зазначеною адресою відповідачу не вручена.

Окрім того, наявні у матеріалах справи поштові повернення ухвал суду від 22.10.2019, від 06.11.2019, від 11.12.2019 з посиланням на відсутність адресата.

За вказаних обставин враховуючи приписи п.5 ч.6 ст.242, ч.3, 7 ст.120 Господарського процесуального кодексу України, у суду є достатні підстави вважати, що ним вжито належних заходів до повідомлення відповідача про судове провадження у справі та відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи.

Третя особа-1 також, була належним чином повідомлена ухвалою суду від 03.01.2020, повернутою на адресу суду поштовим відділенням зв`язку.

У судовому засіданні 28.01.2020 судом постановлено ухвалу про залишення без розгляду заяви Державного реєстратора Нікітіної Юлії Володимирівни Комунального підприємства "Реєстратор" про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/6705/19.

Надалі судом розглянута заява ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича про відвід секретаря судового засідання Капішон Віталіни Віталіївни.

У судовому засіданні 28.01.2020 судом постановлено ухвалу про відмову у задоволенні заяви ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешка Максима Олександровича про відвід секретаря судового засідання Капішон Віталіни Віталіївни, поданої у межах справи № 910/6705/19.

У судовому засіданні 28.01.2020 представник третьої особи-2 заявив усне клопотання про необхідність ознайомитися з матеріалами справи, а саме з заявою позивача про недопустимість зловживання процесуальними правами та просив оголосити перерву в судовому засіданні.

Суд відмовив у задоволенні заявленого представником третьої особи-2 клопотання з огляду на те, що представник мав достатньо часу для ознайомлення із матеріалами справи, мотивованих підстав для неможливості розгляду справи по суті у цьому судовому засіданні представник не навів.

При цьому, суд наголошує, що у відповідності до частини першої статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Разом з тим, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Одночасно, застосовуючи відповідно до ч. 1 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

З урахуванням вище викладеного, суд вважає заявлене представником третьої особи-2 клопотання про ознайомлення із матеріалами справи та відкладення розгляду справи таким, що спрямоване на затягування судового процесу.

Окрім того, у судовому засіданні 28.01.2020 судом було оголошено зміст заяви позивача про недопустимість зловживання процесуальними правами.

Представник позивача надав пояснення по суті позову, в яких позовні вимоги підтримав з підстав та обставин, викладених у заяві про зміну підстав позову з урахуванням наданих на вимогу ухвал суду доказів. Присутній у судовому засіданні позивач ОСОБА_1 у повному обсязі підтримав позицію свого представника.

Представник третьої особи-2 за власним бажанням покинув залу судового засідання, пояснень по суті спору не надав.

У судовому засіданні 28.01.2020 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши надані документи та матеріали, заслухавши пояснення представників позивача, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (частка 37,50 % Статутного капіталу, що становить 9 750 000,00 грн) та ОСОБА_2 (62,50 % Статутного капіталу, що становить 16 250 000,00 грн) є засновниками ТОВ "Перша Будівельна корпорація", що підтверджується наявними у матеріалах справи протоколом №1 від 30.08.2017, яким оформлені рішення загальних (зборів) засновників (учасників) Товариства, витягами з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статутом.

Позивач зазначає, що 08.05.2019 з відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань дізнався про те, що 06.05.2019 державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною проведено державну реєстрацію припинення юридичної особи (ТОВ "Перша Будівельна корпорація") в результаті ліквідації; 06.05.2.

Позивач, ОСОБА_1 вважає, що процедуру ліквідації та державну реєстрацію припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація", проведено з порушенням прав та законних інтересів позивача, як учасника Товариства, порушенням його корпоративних прав, всупереч положень Статуту Товариства та норм чинного законодавства, зокрема щодо прийняття рішення про ліквідацію Товариства та дотримання встановленої законом процедури ліквідації та державної реєстрації припинення Товариства, а тому державна реєстрація припинення Товариства в ЄДР, на переконання позивача, має бути відмінена.

В обґрунтування заявленого позову про відміну державної реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" позивач посилається на наступні обставини:

Так, подання державному реєстратору довідки з архівної установи № 51 від 31 жовтня 2018 року є передбаченою статтею 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" підставою для відмови в проведенні державної реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація", оскільки ця довідка була видана до закінчення строку заявлення вимог кредиторами, тобто ще до завершення процедури ліквідації ТОВ "Перша Будівельна корпорація" та до складання та затвердження документів, які мали безстроково зберігатися в ТОВ "Перша Будівельна корпорація".

Також, ліквідатором ТОВ "Перша Будівельна корпорація" не передано в установленому законодавством порядку відповідним архівним установам усі документи ТОВ "Перша Будівельна корпорація", що підлягають обов`язковому зберіганню.

Рішення загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна корпорація" щодо припинення Товариства як юридичної особи шляхом ліквідації за рішенням учасників, які були оформлені протоколом № 6 від 05 жовтня 2018 року були прийняті з порушенням корпоративних прав позивача ОСОБА_1 за його відсутності, без повідомлення його про скликання Загальних зборів учасників та порядок денний цих зборів, всупереч положень Статуту Товариства та норм чинного законодавства, за відсутності кворуму.

При цьому, на момент внесення до реєстру запису про припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" у провадженні Господарського суду міста Києва перебував спір про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Перша будівельна корпорація", оформлені протоколом №6 від 05.10.2018 про припинення Товариства шляхом ліквідації та скасування реєстраційної дії, що також на думку позивача є підставою для відміни державної реєстрації припинення Товариства.

Позивач зазначає, що при проведенні процедури ліквідації Товариства було порушено вимоги частини четвертої статті 111 Цивільного кодексу України, не було вжито заходів щодо інвентаризації майна ТОВ "Перша будівельна корпорація",а також майна, що підтверджує корпоративні права ТОВ "Перша будівельна корпорація" в інший юридичній особі, що зареєстрована в Естонії - ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" та не вжито заходів щодо повернення цього майна - нежилого приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв.м. м. Київ, вул. Попудренка, 30 вартістю 26 000 000,00 грн, за рахунок якого був сформований Статутний капітал ТОВ "Перша Будівельна корпорація".

Позивач стверджує, що оскільки процедуру ліквідації ТОВ "Перша будівельна корпорація", не було здійснено належним чином, то відповідно до приписів пункту 2 частини першої статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" до ЄДР мають бути внесені зміни про відміну державної реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" на підставі судового рішення.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з наступних підстав.

У відповідності до статті 59 Господарського кодексу України припинення суб`єкта господарювання здійснюється відповідно до закону.

Загальні положення про порядок ліквідації юридичної особи вміщені у ст. 110-112 Цивільного кодексу України.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 110 Цивільного кодексу України юридична особа ліквідується, за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, в тому числі у зв`язку із закінченням строку, на який було створено юридичну особу, досягненням мети, для якої її створено, а також в інших випадках, передбачених установчими документами.

05.10.2018 на загальних зборах учасників ТОВ "Перша Будівельна корпорація" було прийняте рішення про припинення діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" за рішенням учасників, призначено ліквідатора Товариства Єрешка М.О., затверджено порядок проведення ліквідаційної процедури.

05.10.2018 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців внесено запис про перебування Товариства в стані припинення, за рішенням засновників.

Порядок ліквідації юридичної особи, наведений у ст.111 Цивільного кодексу України передбачає певний перелік необхідних та обов`язкових до виконання заходів, які мають бути вчинені ліквідаційною комісією (ліквідатором) з моменту внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи, суду або уповноваженого ними органу щодо ліквідації юридичної особи,

У відповідності до ч.14 ст.111 Цивільного кодексу України, ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує подання державному реєстраторові документів, передбачених законом для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи в установлений законом строк.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються Конституцією України, цим Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Стаття 3 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності та підпорядкування, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців.

Перелік документів для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації на підставі рішення про припинення юридичної особи, прийнятого учасниками юридичної особи або відповідного органу юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - рішення відповідних державних органів, або судового рішення про припинення юридичної особи, не пов`язаного з її банкрутством, після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, визначений частиною 13 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Так, у відповідності до п.13 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації на підставі рішення учасниками юридичної особи, після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, подаються такі документи:

1) заява про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її ліквідації;

2) довідка архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню.

Згідно із наданих на запит суду Дніпровською районною в місті Києві державною адміністрацією матеріалів реєстраційної справи ТОВ "Перша Будівельна корпорація", наданих ліквідатором ТОВ "Перша Будівельна корпорація" Єрешком М.О. на вимогу суду документів (подані до суду 02.10.2019), 06.05.2019 ліквідатор Єрешко М.О. подав державному реєстратору Нікітіній Ю.В. наступні документи:

заяву про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її ліквідації від 06.05.2019;

довідку архівної установи № 51 від 31.10.2018;

довідку про відсутність заборгованості із сплати страхових коштів від 16.11.2018 № 162-1;

довідку про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи від 19.04.2019 № 22977/10/08-01-50-08;

довідку про відсутність заборгованості зі сплати страхових коштів до Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування від 18.04.2019 № 83067/08.

Відповідно до ч.13 ст.111 Цивільного кодексу України, документи, що підлягають обов`язковому зберіганню, передаються в установленому законодавством порядку відповідним архівним установам.

Перелік типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, (надалі - Перелік №578/5) затверджений Наказом міністерства юстиції України від 12.04.2012 № 578/5.

Цей Перелік №578/5 включає типові документи, що створюються під час документування однотипних (загальних для всіх) управлінських функцій, виконуваних державними органами та органами місцевого самоврядування, іншими установами, підприємствами та організаціями (далі - організація) незалежно від функціонально-цільового призначення, рівня і масштабу діяльності, форми власності, а також документацію, що створюється в результаті виробничої та науково-технічної діяльності організацій (п.1.2.)

У відповідності до п.1.4. вказаний Перелік №578/5 є нормативно-правовим актом, призначеним для використання всіма організаціями при визначенні строків зберігання документів, їх відборі на постійне та тривале (понад 10 років) зберігання (далі - архівне зберігання) або для знищення.

Згідно із вказаного Переліку №578/5, до документів, що підлягають тривалому зберіганню, належать, зокрема документи, з кадрових питань (особового складу) (про прийняття на роботу, переміщення за посадою, переведення на іншу роботу, сумісництво, звільнення; атестація, підвищення кваліфікації, стажування, щорічна оцінка держслужбовців, продовження строку перебування на державній службі, допуск та дозвіл до державної таємниці; присвоєння звань (підвищення рангу, категорії, розряду); зміна біографічних даних; заохочення (нагородження, преміювання), оплата праці, нарахування різних надбавок, доплат, матеріальної допомоги; всі види відпусток працівників з важкими, шкідливими та небезпечними умовами праці, відпусток щодо догляду за дитиною, відпусток за власний рахунок; довгострокові відрядження в межах України та за кордон; відрядження для працівників з важкими, шкідливими та небезпечними умовами праці); штатні розписи та переліки змін до них; положення про структурні підрозділи організації; про відділення, філії та представництва; про колегіальні виконавчі (колегію, дирекцію, правління, раду директорів, раду орендарів) та дорадчі (наукові, технічні, експертні, методичні, консультативні та інші комітети, ради, комісії) органи; журнали (книги) обліку видачі свідоцтв про внесення вкладів, тощо.

За Переліком типових документів таким видам документів, як документи (рішення, протоколи, акти, баланси, висновки, звіти, повідомлення, виписки з державного реєстру, заяви, довідки, доповідні записки тощо) про створення організації, її реорганізацію, ліквідацію (банкрутство), перейменування, передання з однієї галузі до іншої, переведення до іншої місцевості (ст. 35 розділу І), річна фінансова звітність з примітками до неї (ст. 311 розділу І) та ліквідаційні баланси (ст. 312 розділу І) встановлено строк зберігання "До ліквідації організації", а таким видам документів, як копії документів (позовні заяви, акти, доручення, апеляційні скарги, довідки, доповідні записки, характеристики тощо), що подаються до судових органів; копії рішень, вироків, окремих ухвал, постанов - 3 роки після прийняття рішення (ст. 89 розділу І), відомості про участь організації як засновника в інших організаціях - 5 років після скасування участі (ст. 61 розділу І).

У пункті 2.7 Переліку №578/5 типових документів встановлено, що строк зберігання До ліквідації організації" означає, що документи безстроково зберігаються в організації, а у разі ліквідації організації документи підлягають повторній експертизі цінності, і залежно від її результатів ті з них, які зачіпають права громадян, передаються за описами справ до місцевих архівних установ, створених органами влади Автономної Республіки Крим, місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування для зберігання архівних документів, що не належать до НАФ.

У відповідності до п.2.2. Переліку видів документів, пов`язаних із забезпеченням соціального захисту громадян, що мають надходити до архівних установ у разі ліквідації підприємств, установ, організацій, які не належать до джерел формування Національного архівного фонду, затверджений Наказом Міністерства юстиції України, від 14.03.2013 №430/5 визначено, що за Переліком типових документів деяким видам документів встановлено строк зберігання "До ліквідації організації" (це означає, що документи безстроково зберігаються в організації, а у разі ліквідації організації документи підлягають повторній експертизі цінності і залежно від її результатів ті з них, які зачіпають права громадян, передаються до архівних установ).

Нормами пункту 44.1 статті 44 ПК України встановлено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

У разі ліквідації платника податків документи, визначені пунктом 44.1 цієї статті, за період діяльності платника податків не менш як 1095 днів (2555 днів - для документів та інформації, необхідної для здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу), що передували даті ліквідації платника податків, в установленому законодавством порядку передаються до архіву (абзац другий пункту 44.4 статті 44 ПК України).

Однак, відповідно до довідки архівної установи №51 від 31.10.2018 та акту №51 від 31.10.2018 до архівного відділу Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації ліквідатор Єрешко М.О. 31 жовтня 2018 року передав документи ТОВ "Перша Будівельна корпорація" лише з кадрових питань (особового складу) за 2017-2018 роки.

Відомостей щодо передачі до архівного відділу Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації ліквідатором Товариства інших, визначених Переліком №578/5 та Переліком №430/5, документів довідка архівної установи №51 від 31.10.2018 та акт №51 від 31.10.2018 не містять.

Подання документів або відомостей, визначених Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" не в повному обсязі є підставою для зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації (п.1 ч.1 ст.27 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань").

За таких обставин, оскільки ліквідатор Товариства не подав державному реєстратору довідку архівної установи про прийняття всіх документів, які відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню, розгляд поданих державним реєстратором документів відповідно до п.1 ч.1 ст.27 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" підлягав зупиненню.

Водночас, як зазначено вище згідно із п.13 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" довідка архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації на підставі рішення учасниками юридичної особи подається після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами.

У відповідності до відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, строк заявлення вимог кредиторами до ТОВ "Перша Будівельна корпорація" зазначений 08 грудня 2018 року.

В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що процедура ліквідації ТОВ "Перша Будівельна корпорація" не була завершена.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

За змістом ч.1 ст.14 ГПК України суд розглядає справу не інакше як, зокрема, на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Оцінивши надані на виконання вимог ухвал суду та наявні у матеріалах докази, судом встановлено наступне.

Відповідно до частини першої статті 111 Цивільного кодексу України з дати внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи, суду або уповноваженого ними органу щодо ліквідації юридичної особи ліквідаційна комісія (ліквідатор) зобов`язана вжити всіх необхідних заходів щодо стягнення дебіторської заборгованості юридичної особи, що ліквідується, та письмово повідомити кожного з боржників про припинення юридичної особи в установлені цим Кодексом строки. Ліквідаційна комісія (ліквідатор) заявляє вимоги та позови про стягнення заборгованості з боржників юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.111 Цивільного кодексу України ліквідаційна комісія (ліквідатор) вживає заходів щодо інвентаризації майна юридичної особи, що припиняється, а також майна її філій та представництв, дочірніх підприємств, господарських товариств, а також майна, що підтверджує її корпоративні права в інших юридичних особах, виявляє та вживає заходів щодо повернення майна, яке перебуває у третіх осіб.

Під час проведення заходів щодо ліквідації юридичної особи до завершення строку пред`явлення вимог кредиторів ліквідаційна комісія (ліквідатор) закриває рахунки, відкриті у фінансових установах, крім рахунка, який використовується для розрахунків з кредиторами під час ліквідації юридичної особи (ч.3 ст.111 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч.4 ст.111 Цивільного кодексу України, ліквідаційна комісія (ліквідатор) вживає заходів щодо інвентаризації майна юридичної особи, що припиняється, а також майна її філій та представництв, дочірніх підприємств, господарських товариств, а також майна, що підтверджує її корпоративні права в інших юридичних особах, виявляє та вживає заходів щодо повернення майна, яке перебуває у третіх осіб. У випадках, установлених законом, ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує проведення незалежної оцінки майна юридичної особи, що припиняється.

Відповідно до пункту 4 Розділу І Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 02.09.2014 № 879 (надалі - Положення про інвентаризацію) проведення інвентаризації забезпечується власником (власниками) або уповноваженим органом (посадовою особою), який здійснює керівництво підприємством відповідно до законодавства та установчих документів (далі - керівник підприємства), який створює необхідні умови для її проведення, визначає об`єкти, періодичність та строки проведення інвентаризації, крім випадків, коли проведення інвентаризації є обов`язковим. У цих випадках визначені на підприємстві строки проведення інвентаризації не можуть перевищувати строків, визначених цим Положенням.

Інвентаризація проводиться з метою забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства. Під час інвентаризації активів і зобов`язань перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан, відповідність критеріям визнання і оцінка (пункт 5 Розділу І Положення про інвентаризацію).

Суцільною інвентаризацією охоплюються всі види зобов`язань та всі активи підприємства незалежно від їх місцезнаходження, у тому числі предмети, що передані у прокат, оренду або перебувають на реконструкції, модернізації, консервації, у ремонті, запасі або резерві незалежно від технічного стану. Також інвентаризації підлягають активи і зобов`язання, які обліковуються на позабалансових рахунках, зокрема цінності, що не належать підприємству, але тимчасово перебувають у його користуванні, розпорядженні або на зберіганні (об`єкти оперативної (операційної) оренди основних засобів, матеріальні цінності на відповідальному зберіганні, переробці, комісії, монтажі), умовні активи і зобов`язання (непередбачені активи та зобов`язання) підприємства (застави, гарантії, зобов`язання тощо), бланки документів суворої звітності, інші активи (пункт 6 Розділу І Положення про інвентаризацію).

Проведення інвентаризації є обов`язковим у разі припинення підприємства в обсязі, визначеному пунктом 6 цього розділу (пункт 7 Розділу І Положення про інвентаризацію).

Інвентаризаційні описи застосовуються для фіксування наявності, стану та оцінки активів підприємства та тих активів, які належать іншим підприємствам і обліковуються поза балансом. В акті інвентаризації фіксуються наявність готівки, грошових документів, бланки документів суворої звітності, фінансових інвестицій, а також повнота відображення грошових коштів на рахунках у банку (реєстраційних рахунках), дебіторської та кредиторської заборгованостей, зобов`язань, коштів цільового фінансування, витрат і доходів майбутніх періодів, забезпечень (резервів), які створюються відповідно до вимог національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку у державному секторі, міжнародних стандартів та інших актів законодавства (пункт 15 Розділу ІІ Положення про інвентаризацію).

До окремого акта інвентаризації вносяться дані про довготермінові та короткотермінові фінансові інвестиції в частки (паї) в статутних капіталах інших підприємств. Інвентаризація проводиться шляхом звірки установчих документів з даними бухгалтерського обліку підприємства (підпункт 6.6 пункту 6 Розділу III Положення про інвентаризацію)

В акті інвентаризації вказуються: назва фінансової інвестиції (акції, облігації, частки (паї) тощо), назва цінних паперів, якими оформлені фінансові інвестиції, дата і термін вкладу, номер і серія цінних паперів, назва документа, що підтверджує фінансові інвестиції (засновницький договір, інші угоди, виписки банків, накладні на передачу устаткування тощо), сума, вид вкладу (підпункт 6.7 пункту 6 Розділу III Положення про інвентаризацію).

Згідно із документів ГУ ДФС у Запорізькій області, наданих на запит суду та згідно із наданої в матеріали справи ліквідатором Єрешком М.О. копії рішення ДФС України від 05.04.2019 № 16058/6/99.99.11.04.02-25 про результати розгляду скарги, ТОВ "Перша Будівельна корпорація" надало до перевірки (яка проводилася з 17.12.2018 по 21.12.2018) акт приймання-передачі майна, за яким 04 жовтня 2018 року (за один день до прийняття 05 жовтня 2018 року загальними зборами учасників ТОВ "Перша Будівельна корпорація" рішення про припинення Товариства шляхом ліквідації), Товариство передало належне йому на праві власності майно - нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв.м. м. Київ, вул. Попудренка, 30 балансовою вартістю 26 000 000,00 грн до статутного капіталу юридичної особи, зареєстрованою в Естонії - ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД".

У рішенні ДФС України від 05.04.2019 № 16058/6/99.99.11.04.02-25 (а.с. 237-241, том 3) зазначено, що у підприємства, що вносить майно до статутного капіталу юридичної особи, виникає одночасно, як доход, так і витрати. Погоджена вартість нерухомого майна, а саме "Нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв.м. м. Київ, вул. Попудренка, 30" в разі передання до статутного капіталу іншої юридичної особи, є сумою визначеною в акті приймання-передачі нерухомого майна, але не нижче її балансової (первісної) вартості. За відсутності визначення в акті приймання-передачі нерухомого майна від 04.10.2018 її грошового вираження за погодженням сторін, слід вважати, що така вартість є балансовою (первісною) вартістю, що обліковується скаржником (ТОВ "Перша будівельна корпорація").

Однак, ліквідатор ТОВ "Перша Будівельна корпорація" не надав суду витребувані судом документи на підтвердження проведення ним аналізу активів Товариства у вигляді проведення інвентаризації наявного майна та корпоративних прав (фінансових інвестицій) Товариства.

При цьому відповідно до банківської виписки по рахунку Товариства в АТ КБ "ПриватБанк" та до банківської виписки по рахунку Товариства в АТ "Аккордбанк" по цим рахункам починаючи з 05.10.2018 протягом процедурі ліквідації руху коштів не було.

Матеріалами справи підтверджено, що Товариством не подано ні до ГУ ДФС у Запорізькій області (під час проведення позапланової перевірки у грудні 2018 року), ні до ДФС України (під час розгляду скарги у квітні 2019 року), документів щодо реалізації фінансових інвестицій Товариства в частку 100% статутного капіталу ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД". Вказані відомості не були надані і на вимоги ухвал суду про витребування доказів. З урахуванням наведеного, належні Товариству фінансові інвестиції вартістю 26000000,00 грн в процедурі ліквідації не були реалізовані, а тому на час проведення 06.05.2019 реєстрації припинення ТОВ "Перша будівельна корпорація" у власності Товариства були активи (фінансові інвестиції в частку 100% статутного капіталу ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД") балансовою вартістю 26 000 000,00 грн.

Вказані вище обставини підтверджують обґрунтованість доводів позивача про те, що ліквідатором ТОВ "Перша Будівельна корпорація" не вжито заходів щодо інвентаризації майна ТОВ "Перша Будівельна корпорація", а також майна, що підтверджує корпоративні права ТОВ "Перша Будівельна корпорація" в інший юридичній особі, що зареєстрована в Естонії - ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД", внаслідок чого на час проведення реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" у власності Товариства були нереалізовані активи балансовою (первісною) вартістю 26000000,00 грн.

Частиною 7 статті 111 Цивільного кодексу України встановлено, що для проведення перевірок та визначення наявності або відсутності заборгованості із сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує своєчасне надання органам доходів і зборів та Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування документів юридичної особи (її філій, представництв), у тому числі первинних документів, регістрів бухгалтерського та податкового обліку.

До моменту затвердження ліквідаційного балансу ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає та подає органам доходів і зборів, Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування звітність за останній звітний період.

Перевірка фінансового-господарської діяльності підприємства, що ліквідується, є обов`язковою складовою ліквідаційної процедури, тому обов`язок ліквідатора надати всі необхідні для проведення такої перевірки документи є безумовним (висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 16.08.2018 у справі № 915/1490/16).

Частиною 7 статті 111 ЦК України визначено як обов`язок голови ліквідаційної комісії у процедурі самоліквідації не тільки подання до контролюючих органів відповідної звітності, але й своєчасне надання первинних документів, регістрів бухгалтерського та податкового обліку. Отже, у межах процедури самоліквідації ліквідатор (ліквідаційна комісія) повинен вжити самостійних активних кроків до надання контролюючому органу такої документації для того, щоб він міг виконати свої обов`язки з проведення перевірки суб`єкта господарювання на предмет дотримання податкового законодавства (постанова Верховного Суду від 03.04.2018 у справі № 904/6757/17).

В Акті позапланової виїзної документальної перевірки ТОВ "Перша будівельна корпорація" від 29.12.2018 № 812/08-01-14-03/41552248 з питань дотримання вимог податкового, валютного і іншого законодавства за період з 30.08.2017р. по 14.12.2018 та рішенні ДФС України від 05.04.2019 № 16058/6/99.99.11.04.02-25 встановлено, що для перевірки ТОВ "Перша Будівельна корпорація", яка була проведена ГУ ДФС у Запорізькій області з 17.12.2018 по 21.12.2018, ліквідатором не надано регістри бухгалтерського обліку та оригінали первинних документів, надано лише незавірені копії таких документів: статут товариства, акт приймання-передачі майна до статутного капіталу скаржника, банківська виписка по рахунку в АК КБ "Приватбанк", банківська виписка по рахунку в АТ "КБ Аккордбанк", договір про співробітництво з ТОВ "УК "КДС ГРУП", акти приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД", зареєстрованого в Естонії від 04.10.2018 в двох екземплярах, платіжні доручення за 2017 та 2018. Скаржником в ході перевірки не надано підтверджуючих первинних та бухгалтерських документів, які підтверджують показники, відображені у р. 2050 звіту про фінансові результати "Разом витрати (2050+2180+2270)" за період з 30.08.2017р. по 14.12.2018.

Ліквідаційний нульовий баланс був складений ліквідатором станом на 20 грудня 2018 року, тобто під час проведення ТУ ДФС у Запорізькій області позапланової виїзної документальної перевірки ТОВ "Перша будівельна корпорація" з питань дотримання вимог податкового, валютного і іншого законодавства за період з 30.08.2017 по 14.12.2018.

Рішенням від 05.04.2019 № 16058/6/99.99.11.04.02-25 ДФС зобов`язало ГУ ДФС у Запорізькій області вжити заходи відповідно до пп.78.1.12 п.78.1 ст.78 ПКУ, а у відповідності до наведеної норми Податкового кодексу України провести документальну позапланову перевірку ТОВ "Перша Будівельна корпорація" з тих підстав, що контролюючим органом вищого рівня в порядку контролю за діями або бездіяльністю посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня здійснено перевірку документів обов`язкової звітності платника податків або матеріалів документальної перевірки, проведеної контролюючим органом нижчого рівня, і виявлено невідповідність висновків акта перевірки вимогам законодавства або неповне з`ясування під час перевірки питань, що повинні бути з`ясовані під час перевірки для винесення об`єктивного висновку щодо дотримання платником податків вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Докази проведення документальної позапланової перевірки ТОВ "Перша Будівельна корпорація" відповідно до пп.78.1.12 п.78.1 ст.78 ПКУ у матеріалах справи відсутні.

Ліквідатором не надано суду доказів в підтвердження надання контролюючому органу первинні документів, регістрів бухгалтерського та податкового обліку для проведення ГУ ДФС у Запорізькій області позапланової виїзної документальної перевірки ТОВ "Перша Будівельна корпорація" з питань дотримання вимог податкового, валютного і іншого законодавства за період з 30.08.2017 по 14.12.2018, а також для проведення ГУ ДФС у Запорізькій області документальної позапланової перевірки ТОВ "Перша Будівельна корпорація" відповідно до пп.78.1.12 п.78.1 ст.78 ПКУ згідно рішення ДФС України від 05.04.2019 №16058/6/99.99.11.04.02-25.

Наявними у матеріалах справи доказами підтверджено, що ліквідатором Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація" Єрешком Максимом Олександровичем не було виконано обов`язку щодо надання контролюючому органу первинних документів, регістрів бухгалтерського та податкового обліку, з урахуванням того, що перевірка фінансового-господарської діяльності підприємства, що ліквідується, є обов`язковою складовою ліквідаційної процедури, тому обов`язок ліквідатора надати всі необхідні для проведення такої перевірки документи є безумовним.

Встановлені вище обставини підтверджують порушення приписів ч.7 ст.111 ЦК України під час ліквідації Товариства.

У відповідності до ч.8 ст.111 Цивільного кодексу України, ліквідаційна комісія (ліквідатор) після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами складає проміжний ліквідаційний баланс, що включає відомості про склад майна юридичної особи, що ліквідується, перелік пред`явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду.

Проміжний ліквідаційний баланс затверджується учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про ліквідацію юридичної особи.

Відповідно до п.11 ст.111 Цивільного кодексу України після завершення розрахунків з кредиторами ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає ліквідаційний баланс, забезпечує його затвердження учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, та забезпечує подання органам доходів і зборів.

Згідно із п.12 ст.111 Цивільного кодексу України, майно юридичної особи, що залишилося після задоволення вимог кредиторів (у тому числі за податками, зборами, єдиним внеском на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та іншими коштами, що належить сплатити до державного або місцевого бюджету, Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування), передається учасникам юридичної особи, якщо інше не встановлено установчими документами юридичної особи або законом.

У матеріалах справи відсутні докази, що ліквідатором у встановлений законом строк був складений проміжний ліквідаційний баланс, що включає відомості про склад майна ТОВ "Перша Будівельна корпорація", перелік пред`явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду. Докази проведення загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна корпорація" для затвердження проміжного ліквідаційного балансу, для затвердження ліквідаційного балансу, також відсутні.

На виконання вимог ухвал суду від 24.09.2019, 07.10.2019 проміжний ліквідаційний баланс ТОВ "Перша Будівельна корпорація", що включає відомості про склад майна ТОВ "Перша Будівельна корпорація"; перелік пред`явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду; документи на підтвердження скликання ліквідатором загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна корпорація" для затвердження проміжного ліквідаційного балансу, зокрема документи на підтвердження повідомлення позивача ОСОБА_1 про проведення таких зборів, протокол загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна корпорація", рішенням яких затверджено проміжний ліквідаційний баланс Товариства; документи на підтвердження скликання ліквідатором загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна корпорація" для затвердження ліквідаційного балансу, зокрема документи на підтвердження повідомлення позивача ОСОБА_1 про проведення таких зборів, протокол загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна корпорація", рішенням яких затверджено ліквідаційний баланс ТОВ "Перша Будівельна корпорація", ліквідатором не надані.

Крім того, з наданого ліквідатором Товариства у матеріал справи ліквідаційного балансу станом на 20.12.2018, поданого до ДПІ та ліквідаційного балансу станом на 20.12.2018, поданого до Головного управління статистики, вбачається, що у Звіті про фінансові результати до ліквідаційного балансу, поданому до ДПІ як додаток до декларації на прибуток, передачу нерухомого майна Товариства балансовою вартістю 26 000 000 грн до статутного капіталу ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" не відображено, що відрізняється від відомостей, які містяться в ліквідаційному балансі, поданого до Головного управління статистики.

Також, з наявної у матеріалах справи банківської виписки ПАТ "Комерційний банк "Акордбанк" по рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельна корпорація" UA 1665001 (IBAN) за період з 05.10.018 по 23.09.2019, на момент проведення державної реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" Товариство мало незакритий банківський рахунок в ПАТ "Комерційний банк "Акордбанк" з ненульовим залишком на рахунку (218,00 грн), що відповідно спростовує відомості про нульовий ліквідаційний баланс.

У відповідності до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За таких обставин, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що ліквідатором Товариства не додержано вимог законодавства щодо добровільної ліквідації юридичної особи, що підтверджує порушення процедури ліквідації ТОВ "Перша Будівельна корпорація".

З огляду на встановлені вище порушення процедури ліквідації, на момент подачі 06 травня 2019 року державному реєстратору Нікітіній Ю.В. документів для проведення державної реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" ліквідатором не було виконано усі встановлені чинним законодавством дії щодо ліквідації ТОВ "Перша Будівельна корпорація", у зв`язку зі чим, процедуру припинення Товариства не було закінчено. За таких обставин документи для державної реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" подані раніше строку, встановленого Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

У відповідності до ст.28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" підставами для відмови у державній реєстрації, зокрема, є: якщо не усунуто підстави для зупинення розгляду документів протягом встановленого строку (п.4 ч.1 ст. 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань"); документи для державної реєстрації припинення юридичної особи подані раніше строку, встановленого цим Законом: (абз. 2 п.11 ч.1 ст.28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань").

Приписами ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із ст. ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінивши наявні у матеріалах справи докази, з огляду на встановлені судом обставини, оскільки ліквідатор подав документи для державної реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" до закінчення процедури припинення, не подав державному реєстратору довідку архівної установи про прийняття документів, які відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню (що відповідно до Закону було підставою для зупинення розгляду документів), то суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів позивача про наявність у державного реєстратора обов`язку відмовити у державній реєстрації припинення ТОВ "Перша Будівельна корпорація" на підставі п.11 ч.1 ст.28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

У відповідності до п.2 ч. 1 ст.25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо відміни державної реєстрації припинення юридичної особи.

З урахуванням вище викладеного, приймаючи до уваги, що іншими учасниками справи не надано належних та допустимих доказів на спростування викладених у позові обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленої вимоги позивача про відміну проведеної державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною державну реєстрацію припинення Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельна корпорація", в результаті ліквідації; 06.05.2.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

При прийнятті рішення у даній справі судом були враховані положення ст. 5 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором, а також положення ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

З урахуванням наведеного, враховуючи приписи п.2 ч. 1 ст.25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", суд вважає, що задоволення вимоги позивача про відміну державної реєстрації є належним способом захисту у спорі про наявність цивільної правоздатності та господарської компетенції юридичної особи.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами п.3 ч.1 ст.20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.09.2018р. по справі № 813/6286/15 за позовом банку до реєстраційної служби про визнання протиправними дій та скасування запису дійшла висновку, що спір про відміну державної реєстрації юридичної особи є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності та господарської компетенції (можливості мати господарські права та обов`язки). Цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, навіть якщо виник у зв`язку з протиправним внесенням до ЄДР суб`єктом владних повноважень запису про проведення державної реєстрації юридичної особи; не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, а є спором про абстрактну можливість брати участь у конкретних правовідносинах. Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові, заповнюючи цю прогалину закону, зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, а тому повинні розглядатись за правилами господарського судочинства, а, отже, цей спір має вирішуватися за правилами ГПК незалежно від суб`єктного складу, за місцезнаходженням юридичної особи.

З огляду на вищевикладене, господарський суд зазначає, що спір про відновлення/відміну державної реєстрації припинення юридичної особи має вирішуватися за правилами господарського судочинства, оскільки є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності та господарської компетенції юридичної особи.

Враховуючи вище викладене суд задовольняє позовні вимоги ОСОБА_1 до Державного реєстратора Нікітіної Юлії Володимирівни Комунального підприємства "Реєстратор" про відміну проведеної державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною державної реєстрації припинення Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРША БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ", в результаті ліквідації; 06.05.2.

Судовий збір за розгляд справи відповідно до ст. 129 ГПК України покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237-238, 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Відмінити проведену державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною державну реєстрацію припинення Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРША БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ" (ідентифікаційний код в ), в результаті ліквідації; 06.05.2.

Стягнути з державного реєстратора Нікітіної Юлії Володимирівни Комунального підприємства "Реєстратор" (02096, м. Київ, вул. Крупської, будинок 10) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено у порядку і строк, встановлені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано: 07.02.2020.

Суддя О.В. Гулевець