ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

06.02.2020 м.Дніпро Справа № 904/1933/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі судді Білецької Л.М.

розглянувши заяву Дніпропетровського міського клубу рибалок - мисливців та аматорів водно - моторного спорту "Сом" про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Чус О.В., Вечірка І.О. у справі

за позовом Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до відповідача-1 Дніпровської районної державної адміністрації, смт.Слобожанське,

відповідача-2 Дніпропетровського міського клубу рибалок - мисливців та аматорів водно - моторного спорту "Сом", м. Дніпро

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, м.Дніпро

про визнання незаконним та скасування розпорядження від 07.11.2005 №877-к "Про передачу земельної ділянки в оренду", визнання недійсними договору від 30.12.2005 оренди земельної ділянки та додаткової угоди до договору оренди землі, скасування запису №23173687, зобов`язання повернути земельну ділянку

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2019 у даній справі задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із зазначеним рішенням, Дніпровська міська рада звернулася до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2019 для розгляду апеляційної скарги визначена колегія суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Вечірка І.О., Чус О.В.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 02.12.2019 поновлено Дніпровській міській раді пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2019; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дніпровської міської ради на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2019; призначено справу до розгляду на 17.12.2019.

Ухвалою суду від 17.12.2019 розгляд справи відкладено до 21.01.2020, у зв`язку з неявкою у судове засідання представника Дніпровської районної державної адміністрації.

21.01.2020 у судовому засіданні оголошено перерву до 03.02.2020, зобов`язано позивача надати додаткові докази.

31.01.2020 до Центрального апеляційного господарського суду надійшла заява Дніпропетровського міського клубу рибалок - мисливців та аматорів водно - моторного спорту "Сом" про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Чус О.В., Вечірка І.О.

Зазначена заява обґрунтована посиланням на недотримання судом строку розгляду апеляційної скарги, встановленого частиною першою статті 273 Господарського процесуального кодексу України, а також невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки позивача як учасника справи, що, на думку заявника, свідчить про низький рівень організації судочинства та безвідповідальне ставлення до виконання своїх обов`язків.

Також, заявник зазначає, що витребування судом у позивача додаткових доказів свідчить про грубе та свідоме нехтування суддями вимогами процесуального законодавства та невиконання ними своїх обов`язків щодо забезпечення учасникам права на справедливий суд, своєчасного та неупередженого розгляду справи.

Розглянувши подану заяву про відвід, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу в розумінні ст. ст. 35, 36 ГПК України. Вирішення питання про відвід передано судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст. 39 ГПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 04.02.2020 вирішення заяви про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Чус О.В., Вечірка І.О. у справі № 904/1933/17 передано на розгляд судді Білецької Л.М.

Згідно до ч. 8 ст. 39 ГПК України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Розглянувши доводи заяви Дніпропетровського міського клубу рибалок - мисливців та аматорів водно - моторного спорту "Сом" про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Чус О.В., Вечірка І.О. у справі № 904/1933/19, суд дійшов до висновку про відмову у її задоволені з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 статті 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки

Стосовно мотивів заяви про безсторонність (неупередженість) суду (колегії суддів) слід зазначити.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

В пунктах 49, 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 9 листопада 2006 року зазначається, що:

- відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним і об`єктивним критерієм. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суд неупередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого, inter alia), рішення у справі "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року, пункти 27, 28, 30; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії", № 33958/96, пункт 42 рішення ЄСПЛ 2000-12). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу і ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. Рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" від 10 червня 1996 року, пункт 38).

- стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010 для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Приписами частини першої статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини тринадцятої статті 32 Господарського процесуального кодексу України справа, розгляд якої розпочато одним суддею, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Реалізації гарантій, встановлених статтею 6 Конвенції, слугує запровадження у національному законодавстві процедур, що забезпечують безсторонність судового розгляду. Такими є, зокрема, передбачені статтею 35 Господарського процесуального кодексу України підстави для відводу (самовідводу) судді та заборона повторної участі судді у розгляді справи (стаття 36 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Частинами 2-4 ст.35 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Стаття 36 Господарського процесуального кодексу України визначає недопустимість повторної участі судді у розгляді справи, а саме:

1. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

2. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

3. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

4. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

5. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

6. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Як вбачається з матеріалів справи, апеляційне провадження у вказаній справі порушено ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 02.12.2019 рок. Вказана заява про відвід подана відповідачем-2 , з порушенням визначеного Господарським процесуальним кодексом України строком на вчинення відповідної дії.

Тобто, стороною (відповідачем-2) пропущений строк для подання заяв про відвід, передбачений ч.3 ст.38 ГПК України.

Посилання заявника на те, що судом не дотримано строків розгляду апеляційної скарги, встановлених ст. 273 ГПК України не приймаються, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж "розумного строку" цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку "розумності строку" розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття "розумного строку" не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський суд з прав людини в своїй практиці виходить із того, що розумність тривалості судового провадження необхідно оцінювати у світлі обставин конкретної справи та враховуючи критерії, вироблені судом. Такими критеріями є: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (Рішення «Бараона протии Португалії», 1987 рік, «Хосце проти Нідерландів», 1998 рік, «Бухкольц проти Німеччини», 1981 рік; «Бочан проти України», 2007 рік рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити "розумним", не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Згідно поданої заяви про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Чус О.В., Вечірка І.О., вбачається, що вона зводиться до незгоди відповідача -2 з процесуальними рішеннями колегії суддів у справі у справі № 904/1933/17.

Однак, частиною 4 статті 35 ГПК України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів Кузнецова В.О., Вечірка І.О., Чус О.В. заявником не наведено.

Таким чином, розглянувши заяву Дніпропетровського міського клубу рибалок - мисливців та аматорів водно - моторного спорту "Сом" про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Чус О.В., Вечірка І.О. у справі №904/1933/19, суд переконаний, що у даній справі відсутні підстави стверджувати, що судді, які розглядали дану справу проявили особисту упередженість, та не вбачає підстав для його задоволення, оскільки наведені заявником доводи не можуть бути, в розумінні міжнародних актів, ратифікованих Україною, також національного законодавства, ГПК України, підставою для відводу колегії суддів у складі: Кузнецова В.О., Вечірка І.О., Чус О.В.

Керуючись ст.ст. 35-36, 38, 39, 233, 234, 235, 281 Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Дніпропетровського міського клубу рибалок - мисливців та аматорів водно - моторного спорту "Сом" про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Чус О.В., Вечірка І.О. у справі № 904/1933/19 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Л.М. Білецька