АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

03 лютого 2020 року м. ОдесаСправа № 923/600/19
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Аленіна О.Ю.

суддів: Лавриненко Л.В., Філінюка І.Г.

секретар судового засідання Чеголя Є.О.

за участю представників учасників справи:

від АТ "Херсоонобленерго" - Литовський І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Херсонобленерго"

на рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019

по справі №923/600/19

за позовом Акціонерного товариства "Херсонобленерго"

до Державної установи "Дар`ївська виправна колонія №10"

про стягнення 1 248 427,03 грн.

ВСТАНОВИВ

У липні 2019 Акціонерне товариство "Херсонобленерго" (далі АТ "Херсонобленерго") звернулося до Господарського суду Херсонської області із позовом до Державної установи "Дар`ївська виправна колонія №10" (далі ДУ "Дар`ївська виправна колонія №10") в якому просило стягнути з відповідача на свою користь вартість недорахованої електричної енергії в сумі 1 248 427,03 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем пункту 10.2.26. Правил користування електроенергією, у вигляді пошкодження корпусу розрахункового засобу обліку електроенергії, що зафіксовано в акті про порушення.

Рішенням Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із даним рішенням до Південно-західного апеляційного господарського суду звернулося АТ "Херсонобленерго" з апеляційною скаргою в якій просить скасувати рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 по справі №923/600/19 та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.12.2019 відкрито апеляційне провадження у справі №923/600/19 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Херсонобленерго" на рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.12.2019 призначено справу до розгляду на 21.01.2020.

У судовому засіданні від 21.01.2020 було оголошено перерву до 27.01.2020.

У судовому засіданні від 27.01.2020 оголошено перерву до 03.02.2020.

03.02.2020 судом апеляційної інстанції отримано клопотання Державної установи "Дар`ївська виправна колонія №10" про призначення експертизи в якому відповідач просить призначити у справі № 923/600/19 судову електротехнічну експертизу, проведення якої доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮУ, на розгляд та вирішення експертизи поставити наступні питання: чи наявні ознаки конструктивних змін електронної схеми, її компонентів, друкованої плати, навісних елементів друкованої плати, конструктивних елементів, які розташовані всередині корпусу лічильника?, чи наявні ознаки пайки на внутрішніх елементах лічильника, виконаних не фабричним способом та/або не в заводських умовах?, у разі наявності ознак конструктивних змін у відповідності до питання №1 та/або наявності пайок, виконаних не фабричним способом у відповідності до питання №2, визначити чи можливо було внесення зазначених змін у конструцію лічильника, в тому числі і в електронні компоненти (друкована плата, навісні елементи встановлені на друкованій платі тощо) без зняття верхньої кришки кожуху приладу обліку та пошкодження пломб повірника та ВТК виробника, встановлених на стяжних гвинтах корпусу лічильника? На час проведення судової експертизи провадження у справі №923/600/19 зупинити та судові витрати по оплаті призначеної експертизи покласти на сторони в рівних частках.

В обґрунтування вказаного клопотання відповідач зазначає, що під час розгляду справи №923/600/19 виникла необхідність з`ясування питань, для чого необхідні спеціальні знання та проведення відповідних досліджень. Так, за твердженням відповідача, позивачем у справі не надано доказів на підтвердження факту втручання споживача в прилади обліку. Таким чином, з метою всебічного, повного та об`єктивного вирішення спору, відповідач вважає, що у справі необхідно призначити судову електротехнічну експертизу лічильника електричної енергії типу (заводський номер №37382).

Позивачем 03.02.2020 надано до суду апеляційної інстанції пояснення в яких останній зазначає, що в липні 2018 р. ним отримано Висновок за результатами дослідження приладу обліку тип НІК2303 АРК1, №0037382, проведеного Херсонським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром, у відповідності до якого наданий на дослідження лічильник споживаної електроенергії НІК 2303 АРК1, №0037382 містить механічні пошкодження, а саме тріщини полімеру цоколя лічильника на денних поверхнях двох гнізд (розташованих на задній стінці цоколю) стяжних гвинтів кожуху лічильника (верхнього та правого нижнього); тріщини полімеру цоколя лічильника внутрішніх торцевих поверхнях трьох гільз стяжних гвинтів кожуху лічильника (верхнього, правого та лівого нижніх). Описані механічні пошкодження досліджуваного лічильника утворені внаслідок прикладення на вказані ділянки лічильника (котрі містять пошкодження) механічного зусилля, яке перевищує максимальну опірність полімерного матеріалу лічильника до руйнування. Отже, позивач вважає, що експертним висновком з огляду на вимоги п. 2.1 Методики було належним чином доведено факт пошкодження приладу обліку.

В той же час позивач зазначає, що у разі, якщо відповідачем буде подано клопотання про призначення експертизи та суд прийде до висновку щодо необхідності проведення судової експертизи у даній справі, вважаємо що питання які можуть бути поставлені експерту мають стосуватись наступного: Чи наявні механічні пошкодження на лічильнику електроенергії НІК 2303 АРК1, №0037382?, За умови наявних на лічильнику НІК 2303 АРК1, №0037382 пошкоджень полімеру чи забезпечується належне утримання гільз пломбувальних гвинтів передбачене заводом виробником?, Чи наявні на лічильнику електроенергії НІК 2303 АРК1, №0037382 сліди клею чи клейкої речовини не передбачені заводом виробником, які могли б свідчити про повторне склеювання, чи склеювання з метою приховування пошкоджень місяць навколо пломбувальних гвинтів з обох боків лічильника чи будь-яких інших частин вказаного приладу обліку?

Розглянувши клопотання Державної установи "Дар`ївська виправна колонія №10" про призначення судової експертизи колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 1 Закону України Про судову експертизу визначено, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду. Водночас за приписами статті 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності умов, зокрема, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Колегія суддів відзначає, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Відповідно до приписів Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31 липня 1996 року (чинних на момент проведення позивачем перевірки): недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2 Правил); - у разі виявлення представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики (пункт 6.40 Правил).

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (пункт 6.41 Правил).

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачеві. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків (пункт 6.42 Правил).

Відповідно до п. 6.40, 6.42 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562.

Як вбачаться з наявних матеріалів справи, 01.11.2017 працівниками позивача здійснено перевірку електрообладнання та засобу обліку електричної енергії відповідача, за результатами якої складено Акт про порушення №131211, за яким зафіксовано порушення пункту 10.2.26. Правил користування електричною енергією, у вигляді пошкодження приладу обліку тип НІК2303 АРК1 380В, 5(10)А №0037382, 2009 IV кв., а саме, пошкодження герметичності корпусу в місцях кріплення гайок пломбувальних гвинтів, явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку, та зазначено, що відповідач з приводу пошкодження приладу обліку до позивача не звертався.

Присутній при складанні даного акту представник відповідача підписав цей акт, з зауваженнями, зазначивши, що з боку споживача втручання в роботу приладу обліку не проводилося, ознаки втручання не явні, пошкодження виникли з невідомої причини.

В подальшому, прилад обліку тип НІК2303 АРК1 380В, 5(10)А №0037382, 2009 IV кв. було направлено на експертне дослідження до Херсонського НДЕКЦ МВС України, поставивши на вирішення експертизи питання "Чи містить лічильник НІК 2303 АРК 1 зав.№ 0037382 механічні пошкодження та який механізм їх утворення?".

У відповідності до висновку від 18.07.2018 №4-ТР/Д, лічильник споживаної електроенергії НІК 2303 АРК1, №0037382 містить наступні механічні пошкодження: 1) тріщини полімеру цоколя лічильника на денних поверхнях двох гнізд (розташованих на задній стінці цоколя) стяжних гвинтів кожуху лічильника (верхнього та правого нижнього), 2) тріщини полімеру цоколя лічильника на внутрішніх торцевих поверхнях трьох гільз стяжних гвинтів кожуху лічильника верхнього, правого та лівого нижніх). Описані механічні пошкодження досліджуваного лічильника утворені внаслідок прикладення на вказані ділянки лічильника (котрі містять пошкодження) механічного зусилля, яке перевищує максимальну опірність полімерного матеріалу лічильника до руйнування".

Звертаючись із позовом до суду першої інстанції, позивач зазначив, що на підставі укладеного між сторонами договору №20054 від 23.07.2008 про постачання електричної енергії позивач поставляв відповідачу електроенергію та у межах цих договірних відносин мало місце порушення відповідачем пункту 10.2.26. Правил користування електроенергією, у вигляді пошкодження корпусу розрахункового засобу обліку електроенергії, що зафіксовано 01.11.2017 в акті про порушення, який відповідач підписав з запереченнями, проте, факт механічних пошкоджень корпусу цього засобу обліку підтверджений відповідною експертизою, по отриманні результатів якої, за рішенням комісії по розгляду актів про порушення та спірних питань по споживачам відповідачу була донарахована заявлена до стягнення грошова сума та виставлений відповідачу рахунок на її сплату, який не сплачено.

В свою чергу, відповідач, заперечуючи проти заявлених позовних вимог зазначає, що визначальним для донарахування споживачу суми електроенергії має бути факт допущення порушення Правил користування електроенергією та умов договору, саме, відповідачем, а не факт складення акту про таке порушення. За твердження відповідача, в акті про порушення зазначено про пошкодження лічильника, проте не вказано яким чином пошкодження могли вплинути на зміну показів обліку використаної електроенергії, ким саме вони були допущені та суми завданих збитків внаслідок порушення. З висновку експертного дослідження вбачається, що експерт не встановив обставин втручання в засіб обліку, зокрема, вчинення відповідачем дій, які призвели до зміни показників лічильника (відповідне питання експерту на ставилося та ним не досліджувалося).

Також, відповідач зазначає, що згідно з положеннями пп. 3 п. 2.1 Методики, за яким позивач кваліфікував вчинене відповідачем порушення ПКЕЕ, необхідною умовою її застосування є наявність зв`язку між виявленим фактом пошкодженням приладу обліку чи фактом втручання у роботу лічильника та наявністю зміни показів прилад обліку. Тобто, предметом доказування у даній справі є встановлення факт вчинення позивачем зазначеного в акті порушення ПКЕЕ, а саме таких його дій, що призвели до зміни показників приладів обліку електричної енергії. Проте, при дослідженні електричних параметрів лічильника електричної енергії встановлено, що він здійснює облік спожитої електроенергії згідно свого класу точності, придатний до експлуатації згідно з ГОСТом.

Відповідач, також, посилаючись на Правила користування електричною енергією зазначає, що комісією АТ «Херсонобленерго» була проведена експертиза лічильника електроенергії, за наслідками якої складено акт. Зі змісту даного акту вбачається, що упаковка лічильника, пломби лічильника не пошкоджені. Також відповідно до висновку держповірника ДП «Херсонстандартметрологія» лічильник електричної енергії, встановлений у відповідача, придатний, зовнішній вигляд є задовільним, за результатами проведених випробувань лічильник придатний до експлуатації згідно ГОСТу.

З урахуванням наведеного відповідач вважає, що розрахунок на підставі акта про порушення вартості необлікованої електричної енергії є необґрунтованим та безпідставним за недоведеністю факту порушення споживачем Правил користування електричною енергією, та обставини втручання у роботу приладу обліку, яка призвела до зміни його показів, або пошкодження приладу з такими ж наслідками.

Відповідач також зазначає, що зі змісту висновку експертного дослідження вбачається, що експертами не встановлено обставин втручання в засіб обліку та, відповідно, вчинення відповідачем дій, які призвели до зміни показників лічильника. Висновок експерта про виявлені пошкодження не може свідчити про безумовне втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів або про вчинення відповідачем інших дій, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів), наявність яких відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ є підставою для застосування Методики.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не доведено явного характеру пошкодження корпусу приладу обліку, тобто, можливості виявлення такого пошкодження внаслідок проведення відповідачем повсякденного огляду приладу обліку, без застосування спеціальних засобів дослідження. Також, поданими позивачем доказами не доведено того, що виявлене пошкодження забезпечувало доступ до розрахункового механізму.

Однак, скаржник не погоджується з таким рішенням, оскільки вважає, що для застосування оперативно-господарських санкцій достатнім є наявність усіченого складу правопорушення, який не включає суб`єктивну сторону у вигляді вини. При цьому, відсутність у п.п. 3) 2.1 Методики додаткових вимог, окрім безпосередньо встановлення факту пошкодження приладу обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), свідчить про формальний склад об`єктивної сторони правопорушення. Тобто, як вважає апелянт, для застосування п.п. 3) п. 2.1 достатньо наявності самого факту пошкодження приладу обліку, при цьому обов`язку доводити шкідливі наслідки та причинно-наслідковий зв`язок між ними (факт втручання в роботу приладу обліку) положеннями п.п. 3) п. 2.1 Методики в частині виявлення пошкодження приладу обліку не ставиться. З огляду на що, апелянт вважає, що для застосування п.п. 3) п.п. 2.1 Методики (пошкодження приладу обліку) жодних додаткових умов окрім безпосередньо встановлення факту пошкодження не передбачено.

На думку апелянта, висновок суду першої інстанції про не доведення явного характеру пошкодження корпусу приладу обліку та можливості виявлення такого пошкодження внаслідок проведення відповідачем повсякденного огляду приладу обліку, без застосування спеціальних засобів дослідження, як підстава для відмови у позові, суперечить як положенням Методики, так і безпосередньо матеріалам справи, оскільки в Акті про порушення було зазначено як характер виявленого порушення так і на схемі було позначено місця виявлених пошкоджень. У подальшому вказані факти знайшли своє підтвердження у висновку експертного дослідження.

Крім того, як вважає апелянт, констатація судом першої інстанції наявності та цілісності на зовнішніх поверхнях приладу обліку усіх пломбувальних елементів, як додаткової обставини для відмови у позові суперечить положенням Методики, оскільки вид порушення зазначений в п.п. 3 п. 2.1 Методики, а саме пошкодження приладів обліку, є самостійним видом порушення, відмінним та не пов`язаним із п.п. 1, 2 п. 2.1 Методики, які стосуються пошкодження або відсутності (зриву) пломб.

Скаржник також відзначає, що судом першої інстанції не було враховано тієї обставини, що пошкодження на денних поверхнях двох гнізд та внутрішніх торцевих поверхнях трьох гіль пломбувальних гвинтів здебільшого завдаються не у випадку впливу природних чинників (низька чи висока температура) або у разі експлуатаційного зносу, а задля отримання прихованого доступу до внутрішніх поверхонь лічильника без пошкодження та зняття пломбувального матеріалу шляхом відокремлення гільзи разом з пломбувальним гвинтом від гнізда на цоколі. У свою чергу, даний вид пошкоджень здійснюється для приховування доступу та унеможливлення виявлення таких пошкоджень при побіжному поверхневому огляді лічильника.

Згідно з приписами статті 99 ГПК України суд при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

З урахуванням пропозиції відповідача щодо доручення проведення експертного дослідження Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, а також того, що позивачем не надано пропозицій щодо експертної установи, судова колегія дійшла висновку про можливість доручення проведення експертизи Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Колегія суддів, при визначенні кола питань, роз`яснення яких потребує висновку експерта, окрім запропонованих сторонами, вважає за необхідне поставити питання: «чи отримано споживачем прихований доступ до внутрішніх поверхонь лічильника без пошкодження та зняття пломбувального матеріалу шляхом відокремлення гільзи разом з пломбувальним гвинтом від гнізда на цоколі?».

Дане питання підлягає дослідженню експертом, оскільки у доводах апеляційної скарги, позивачем, серед іншого, зазначено, що пошкодження на денних поверхнях двох гнізд та внутрішніх торцевих поверхнях трьох гіль пломбувальних гвинтів здебільшого завдаються не у випадку впливу природних чинників (низька чи висока температура) або у разі експлуатаційного зносу, а задля отримання прихованого доступу до внутрішніх поверхонь лічильника без пошкодження та зняття пломбувального матеріалу шляхом відокремлення гільзи разом з пломбувальним гвинтом від гнізда на цоколі. У свою чергу, даний вид пошкоджень здійснюється для приховування доступу та унеможливлення виявлення таких пошкоджень при побіжному поверхневому огляді лічильника.

Відповідно до ст. 100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Витрати по оплаті проведення судової експертизи суд апеляційної інстанції покладає на сторін в рівних частинах.

У відповідності до ст. 102 ГПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

АТ "Херсонобленерго" було надано до суду апеляційної інстанції лічильник, упакований в заклеєну полімерну спеціальну упаковку Експертної служби МВС України №3202341, який разом із матеріалами справи №923/600/19 направляється до Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України для проведення дослідження.

Статтею 103 ГПК України визначено, що експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться за замовленням учасника справи.

У разі якщо суд призначив проведення експертизи експертній установі, керівник такої установи доручає проведення експертизи одному або декільком експертам. Ці експерти надають висновок від свого імені і несуть за нього особисту відповідальність.

У зв`язку з призначенням судової експертизи провадження у цій справі відповідно до пункту 2 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України підлягає зупиненню.

Керуючись ст. ст. 99-101, 169, 228, 229, 234, 235 ГПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

1. Клопотання Державної установи "Дар`ївська виправна колонія №10" про призначення судової експертизи задовольнити.

2. Призначити у справі №923/600/19 судову експертизу, проведення якої доручити Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

3. На вирішення експерта поставити наступні питання:

- чи наявні ознаки конструктивних змін електронної схеми, її компонентів, друкованої плати, навісних елементів друкованої плати, конструктивних елементів, які розташовані всередині корпусу лічильника НІК 2303 АРК1, №0037382?

- чи наявні ознаки пайки на внутрішніх елементах лічильника НІК 2303 АРК1, №0037382, виконаних не фабричним способом та/або не в заводських умовах?

- у разі наявності ознак конструктивних змін у відповідності до питання № 1 та/або наявності пайок, виконаних не фабричним способом у відповідності до питання № 2, визначити чи можливо було внесення зазначених змін у конструкцію лічильника, в тому числі і в електронні компоненти (друкована плата, навісні елементи встановлені на друкованій платі тощо) без зняття верхньої кришки кожуху приладу обліку та пошкодження пломб повірника та ВТК виробника, встановлених на стяжних гвинтах корпусу лічильника НІК 2303 АРК1, №0037382?

- чи наявні механічні пошкодження на лічильнику електроенергії НІК 2303 АРК1, №0037382?

- за умови наявних на лічильнику НІК 2303 АРК1, №0037382 пошкоджень полімеру чи забезпечується належне утримання гільз пломбувальних гвинтів передбачене заводом виробником?

- чи наявні на лічильнику електроенергії НІК 2303 АРК1, №0037382 сліди клею чи клейкої речовини не передбачені заводом виробником, які могли б свідчити про повторне склеювання, чи склеювання з метою приховування пошкоджень місць навколо пломбувальних гвинтів з обох боків лічильника чи будь-яких інших частин вказаного приладу обліку?

- чи отримано споживачем прихований доступ до внутрішніх поверхонь лічильника НІК 2303 АРК1, №0037382 без пошкодження та зняття пломбувального матеріалу шляхом відокремлення гільзи разом з пломбувальним гвинтом від гнізда на цоколі?

4. Оплату вартості експертизи покласти на сторін в рівних частинах.

5. Направити на адресу Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України для проведення дослідження матеріали господарської справи №923/600/19 та лічильник упакований в заклеєну полімерну спеціальну упаковку Експертної служби МВС України №3202341.

6. Роз`яснити сторонам, що згідно ч.2 ст.38 ГПК України вони вправі з підстав, зазначених у ст.ст.35, 36, 37 цього кодексу, заявити експерту відвід.

7. Попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

8. Апеляційне провадження у справі №923/600/19 зупинити до закінчення проведення судової економічної експертизи та/або повернення матеріалів справи до Південно-західного апеляційного господарського суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках передбачених Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст ухвали складено та підписано 06.02.2020.

Головуючий суддя Аленін О.Ю.

Суддя Лавриненко Л.В.

Суддя Філінюк І.Г.