ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"03" лютого 2020 р. м. ХарківСправа № 922/3241/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

при секретарі судового засідання Казмерчук М.Т.

за участю представників:

позивача: Волторніст С.І., ордер серія ВІ № 1002888 від 03.10.2019 р., свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серія ПТ № 1952 від 09.01.2018 р.

першого відповідача: Щербань С.Г., ордер серія ХВ № 361 від 03.02.2020 р., свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 662 від 24.04.1996 р.

другого відповідача: не з`явився

третьої особи: не з`явився

розглянувши, в межах підготовчого провадження, клопотання першого відповідача (вх. № 2605 від 03.02.2020 р.), поданене в порядку ст. ст. 118, 119 ГПК України, у справі

за позовом ОСОБА_1 , м. Харків,

до першого відповідача - ОСОБА_2 , м. Лизогубівка,

другого відповідача - Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області - Марюхніч Жанни Євгенівни, м. Харків,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Приватне підприємство «В`ячеслав», смт. Васищеве,

про скасування дії про внесення змін та виключення зі складу засновників,-

здійснюється фіксування судового процесу технічними засобами - програмно апаратним комплексом "Діловодство суду", серійний номер диска CD-R 922/3241/19

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області за правилами загального позовного провадження перебуває справа № 922/3241/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округ Харківської області Марюхніч Жанни Євгенівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Приватне підприємство "Вячеслав", про скасування реєстраційної дії про внесення змін до відомостей про юридичну особу (приватне підприємство "Вячеслав"), що не пов`язані зі змінами в установчих документах від 08 липня 2019 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вчинену приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округ Харківської області Марюхніч Жанною Євгенівною, та про виключення ОСОБА_2 зі складу засновників/учасників приватного підприємства "Вячеслав".

Станом на теперішній час стадія - підготовче провадження (протокольною ухвалою суду відкладено підготовче засідання на 03 лютого 2020 року о 12 год. 00 хв.).

03 лютого 2020 року, через канцелярію суду, від імені законного представника першого відповідача, адвокатом Г.С. Щербань, скеровано до матеріалів справи супровідний лист з додатками: клопотання, за змістом якого ставиться питання визнання поважною причини пропуску строку на подання відзиву на позовну заяву, продовження першому відповідачу процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву; та відзив на позовну заяву.

Присутній в судовому засіданні представник позивач зазначив, що в питанні продовження законному представнику першого відповідача процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву покладається на розсуд суду.

Розглянувши клопотання законного представника, яке підтримано адвокатом першого відповідача в засіданні суду 03 лютого 2020 року та вмотивоване необхідністю продовження процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, оскільки дана заява по суті справи не могла бути подана у встановлений судом строк з причин, які від нього не залежали, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 178 ГПК України, відповідач має право подати до суду відзив на позовну заяву у строк, встановлений судом в ухвалі суду про відкриття провадження у справі. До відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього документів іншим учасникам справи (пункт 2 частини 6 статті 165 ГПК України).

31 жовтня 2019 року, ухвалою суду, прийнято позовну заяву позивача до розгляду та відкрито провадження у справі, справу ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження, та встановлено відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзивів на позовну заяву. У зазначений строк відповідачі мають надіслати суду відзиви, які повинні відповідати вимогам статті 165 ГПК України, і всі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копію відзивів та доданих до них документів відповідачі мають надіслати позивачу та третій особі одночасно із надсиланням (наданням) відзиву до суду та докази надіслання надати суду разом із відзивом на позов.

20 січня 2020 року адвокат, в інтересах неповнолітньої громадянки України ОСОБА_2 , надав до матеріалів справи клопотання про залучення третіх осіб (вх. № 1223), у якому просив суд залучити у якості законного представника неповнолітньої ОСОБА_2 її мати - ОСОБА_3 та Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, як третю особу.

27 січня 2020 року, ухвалою суду, клопотання адвоката, який діяв в інтересах неповнолітньої громадянки України ОСОБА_2 , про залучення третіх осіб (вх. № 1223 від 20 січня 2020 року) повернуто без розгляду. Залучено до участі у справ законного представника неповнолітної особи ОСОБА_2 її матір, ОСОБА_3 .

03 лютого 2020 року через службу діловодства господарського суду від законного представника першого відповідача до матеріалів справи надійшов відзив на позовну заяву із клопотанням про продовження процесуального строку на подання заяви по суті справи.

Суд, розглянувши матеріали справи та клопотання законного представника щодо продовження процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву, заслухавши у судовому засіданні представників учасників судового процесу, дійшов висновку про відмову у задоволенні вище зазначеного клопотанн з огляду на наступне.

Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Втім, частина 2 статті 119 ГПК України передбачає, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу (частина 6 статті 119 ГПК України).

Отже, в системному тлумаченні вище вказаних норм, можна зробити висновок, що сторона (в даному випадку законний представник) не може бути обмежений у здійсненні активних дій, покликаних на реалізацію права на подання заяв по суті справи.

При цьому, за умовами статті 119 ГПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, тобто, в даному випадку строк, встановлений судом на подання відзиву на позовну заяву, сплив через 15 днів після вручення ухвали про відкриття провадження у справі (від 31 жовтня 2019 року).

У зв`язку з зазначеним, суд не має можливості задовольнити клопотання законного представника на продовження процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву, через що відмовляє у його задоволенні.

При цьому, право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина.

За приписами статті 8 Конституції України та статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26 липня 2007 року; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08 грудня 2016 року).

Відповідно до частини 1, пункту 10 частини 3 статті 2 та частини 2 статті 114 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Критерій розумності строку розгляду справи визначений у листі Верховного Суду України від 25 січня 2006 року № 1-5/45 "Щодо перевищення розумних строків розгляду справ", в якому зазначено, що критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторного направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що [..] очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Савенкова проти України», no. 4469/07, від 02 травня 2013 року, «Папазова та інші проти України», no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15 березня 2012 року).

Суд наголошує, що сторонам надаються рівні можливості та права, виходячи з принципів господарського судочинства таких, як: рівність перед законом і судом, принцип диспозитивності. Проте, враховуючи, що лише 27 січня 2020 року законний представник був залучений до участі у справі, у останнього не було достатньо часу для реалізації всіх своїх прав у господарському процесі.

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, з метою надання можливості законному представнику першого відповідача права на ефективну реалізацію своїх процесуальних прав в сенсі оцінки розумності тривалості розгляду справи згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, керуючись завданням господарського судочинства, визначеним частиною 2 статті 2 ГПК України, суд дійшов висновку про продовження за власною ініціативою процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву законному представнику першого відповідача до 03 лютого 2020 року до частини 2 ст. 119 ГПК України..

Керуючись статтями 42, 57, 58, 118, 119, 165, 177, 178, 181, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити першому відповідачу у продовженні строку на подання відзиву.

За ініціативою суду продовжити першому відповідачу (законному представнику) процесуальний строк на подання відзиву до 03 лютого 2020 року. Долучити відзив законного представника до матеріалів справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвалу підписано 04 лютого 2020 року.

Суддя Н.В. Калініченко
справа № 922/3241/19