ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"10" лютого 2020 р.м. Одеса № 916/195/20

Господарський суд Одеської області у складі судді Желєзної С.П., розглянувши позовні матеріали (вх. № 206/20 від 27.01.2020р.),

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Терешкової 45"

про визнання недійсним рішення загальних зборів.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до господарського суду із позовною заявою до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Терешкової 45" про визнання недійсними рішень загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Терешкової 45", які оформлені протоколом №5 від 30.03.2018р. Позовні вимоги обґрунтовані фактом проведення загальних зборів із порушенням вимог Закону України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", в результаті чого були порушені права позивача як співвласника багатоквартирного будинку.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010р. у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001р. зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ч. ч. 1-2 ст. 163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

В свою чергу, у відповідності до ст.ст. 1 - 3 Закону України „Про судовий збір" від 08.07.2011р. № 3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) судовим збором є збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду. Судовий збір справляється зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 4 Закону України „Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України „Про державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-IX встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатної особи з 1 січня 2020 року становить 2102,00 грн.

Отже, за пред`явлення даного позову, який містить одну позовну вимогу немайнового характеру, позивач зобов`язаний сплатити в дохід державного бюджету судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

При зверненні до господарського суду із відповідною позовною заявою ОСОБА_1 було заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання позовної заяви до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Терешкової 45". Клопотання позивача обґрунтовано фактом перевищення судового збору 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, що, відповідно до ст. 8 Закону України „Про судовий збір", є підставою для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України „Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України „Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з документів, доданих позивачем до клопотання про звільнення від сплати судового збору, а саме: довідки про подану декларацію про майновий стан і доходи, складеної на підставі декларації про майновий стан і доходи від 11.01.2020р. за 2019р., у ОСОБА_1 відсутні доходи за 2019р.

Відповідно до ст. 179 розділу IV Податкового кодексу України платник податку зобов`язаний подавати річну декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію) відповідно до цього Кодексу. Відповідно до цього розділу обов`язок платника податку щодо подання податкової декларації вважається виконаним і податкова декларація не подається, якщо такий платник податку отримував доходи: від податкових агентів, які згідно з цим розділом не включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу; виключно від податкових агентів незалежно від виду та розміру нарахованого (виплаченого, наданого) доходу, крім випадків, прямо передбачених цим розділом; від операцій продажу (обміну) майна, дарування, при нотаріальному посвідченні договорів за якими був сплачений податок відповідно до цього розділу; у вигляді об`єктів спадщини, які відповідно до цього розділу оподатковуються за нульовою ставкою податку та/або з яких сплачено податок відповідно до пункту 174.3 статті 174 цього Кодексу.

Господарський суд зауважує, що декларація про майновий стан і доходи подається у випадках, визначених Податковим кодексом України, зокрема у випадку отримання фізичною особою доходу, податок з якого не був утриманий та сплачений податковим агентом. Таким чином, відсутність у декларації про майновий стан і доходи інформації про отриманий дохід не свідчить про відсутність у фізичної особи доходу за звітний період взагалі.

На підтвердження факту відсутності доходів позивачем було надано суду відомості з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за перший - третій квартали 2019р., з якої вбачається, що позивач не отримував доходів протягом вказаного періоду. Проте, вказана довідка не містить інформації про суми виплачених доходів та утриманих податків за четвертий квартал 2019р. Крім того, позивачем було надано суду довідку форми ОК-7, яка містить відомості про застраховану особу (позивача) протягом 2011р. - 2018р. Таким чином, вказана довідка не містить відомостей про застраховану особу (позивача) за попередній календарний рік, тобто 2019р., що, відповідно, має наслідком неможливість дослідження судом питання отримання позивачем доходу у 2019р.

Підсумовуючи викладене вище, враховуючи, що надані ОСОБА_1 докази не відображають у повному обсязі інформацію про отримані позивачем доходи у 2019р., господарський суд доходить висновку про недоведеність позивачем факту перевищення судового збору (у розмірі 2102,00 грн.) 5-ти відсотків розміру річного доходу позивача за 2019 календарний рік.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Враховуючи вказані вище положення процесуального законодавства, господарський суд дійшов висновку, що питання про звільнення позивача від сплати судового збору повинно вирішуватись судом після надання позивачем, зокрема, відомостей з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за четвертий квартал 2019р., а також надання довідки форми ОК-7 за 2019р.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Приписами ст. 172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Такий самий обов`язок покладається на позивача у разі залучення судом до участі у справі іншого відповідача, заміни неналежного відповідача, залучення або вступу у справу третьої особи.

Господарський суд вважає за необхідне зазначити, що в силу положень ст. ст. 27, 162 ГПК України місцезнаходження юридичної особи та фізичної особи - підприємця визначається згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

На підтвердження виконання процесуального обов`язку з надсилання на адресу відповідача копії позовної заяви разом із усіма додатками позивачем було надано суду опис вкладення, накладну та фіскальний чек. Так, з опису вкладення вбачається, що позивачем було надіслано на адресу відповідача лише позовну заяву, інформації щодо відправлення позивачем на адресу відповідача додатків до позовної заяви наданий позивачем опис вкладення не містить. З огляду на викладене вище, господарський суд доходить висновку про ненадання позивачем належних доказів надсилання на адресу відповідача додатків до позовної заяви.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Проте, в порушення вимог ст. 164 ПК України позивачем не було надано господарському суду Статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Терешкової 45", на порушення положень якого позивач посилається по тексту позовної заяви.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги неподання ОСОБА_1 до даної позовної заяви належних доказів відправлення відповідачу додатків до позовної заяви, а також Статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Терешкової 45", а також надання недостатніх доказів для вирішення судом питання про звільнення позивача від сплати судового збору, на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України вказану позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу 10-ти денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Господарський суд звертає увагу позивача, що у випадку не усунення названих недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, з огляду на перебування судді Желєзної С.П. на лікарняному з 03.02.2020р. по 07.02.2020р. включно питання про залишення даної позовної заяви без руху вирішено судом даною ухвалою від 10.02.2020р.

Керуючись ст. 164, ч. 1 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Терешкової 45" про визнання недійсним рішення загальних зборів залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 10-ти денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви в частині надання доказів на підтвердження надсилання на адресу відповідача додатків до позовної заяви, надання Статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Терешкової 45"; а також надання відомостей з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за четвертий квартал 2019р., надання довідки форми ОК-7 за 2019р. (для вирішення судом питання про звільнення позивача від сплати судового збору).

Ухвала набрала законної сили 10.02.2020р. та не підлягає оскарженню.

Суддя С.П. Желєзна