УХВАЛА

м. Київ

28.01.2020Справа № 910/19978/16
Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., за участі секретаря судового засідання Саруханян Д.С., розглянувши матеріали

скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕК "Лазурний блюз"

на бездіяльність державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Воротнікової Анни Сергіївни у справі № 910/19978/16

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пенетрон-Київ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕК "Лазурний блюз"

про стягнення 254 277,74 грн.

за участі представників:

від скаржника (відповідача): Савченко І.Е., керівник;

від позивача: не з`явився;

від ДВС: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 06.02.2017 у справі № 910/19978/16 позовні вимоги ТОВ "Пенетрон-Київ" задоволені частково, а саме: стягнуто з ТОВ "ЕК "Лазурний блюз" 233 856 грн. основної заборгованості, 3 507,84 грн. інфляційних втрат, 345,98 грн. 3% річних, 3 450,33 грн. пені та 3 617,42 грн. судового збору, у задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановами Північного апеляційного господарського суду від 16.04.2019 та Верховного Суду від 10.10.2019 у справі № 910/19978/16 вищевказане рішення залишено без змін.

03.06.2019 на виконання вищевказаного рішення судом виданий наказ.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.12.2019 у справі № 910/19978/16 задоволено заяву ТОВ «ЕК «Лазурний блюз» про розстрочку виконання рішення Господарського суду міста Києва від 06.02.2017 та розстрочено його виконання строком на 12 місяців.

11.01.2020 звернулося до Господарського суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Воротнікової Анни Сергіївни у справі № 910/19978/16.

На обґрунтування даної скарги скаржник зазначив, що ухвалою суду від 12.12.2019 розстрочено виконання рішення суду на один рік, у зв`язку з чим скаржник звернувся до державної виконавчої служби із заявою про зняття арешту з рахунків товариства. Оскільки письмової відповіді на подану заяву скаржник не отримав, останній звернувся із відповідною заявою повторно, однак також не отримав відповіді. Таким чином скаржник просив визнати бездіяльність державного виконавця протиправною та скасувати арешт, накладений на банківські рахунки товариства № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкриті в АТ КБ «Приватбанк».

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2020 вказану скаргу передано до розгляду судді Поляковій К.В.

Ухвалою суду від 15.01.2020 прийнято до розгляду скаргу ТОВ "ЕК "Лазурний блюз" на бездіяльність державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Воротнікової Анни Сергіївни та призначено судове засідання.

Позивач та державний виконавець про дату, час і місце розгляду скарги були повідомлені належним чином, проте у судове засідання представників не направили, тому скарга розглядається і вирішується судом за відсутності їх повноважних представників.

Відповідно до частини 2 ст. 342 Господарського процесуального кодексу України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Судом встановлено, що у провадженні державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Воротнікової Анни Сергіївни перебуває виконавче провадження №59695396 щодо примусового виконання наказу суду від 03.06.2019 у справі № 910/19978/16.

Відповідно до частини 1, п. 1 частини 2 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» (далі - Закон) виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець, зокрема, здійснює заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Згідно з частиною 2 статті 59 Закону в разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.

Частинами 4 статті 59 Закону визначено підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, якими є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону.

Як слідує із вищенаведених приписів статті Закону, державний виконавець не наділений правом зняття арешту з майна боржника в разі розстрочення виконання рішення суду.

При цьому, судом прийняті до уваги посилання скаржника на те, що накладення арешту на рахунки товариства не дає змогу виплачувати заробітну плату та податки, виконувати рішення суду.

Як убачається із матеріалів справи, скаржник звертався із відповідною скаргою на дії старшого державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві Родіонова Ю.А. у ВП №59695396 щодо зняття арешту з рахунків товариства, які належать до рахунків із спеціальним режимом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.12.2019 у справі № 910/19978/16 відмовлено у задоволенні відповідної скарги ТОВ "ЕК "Лазурний блюз" у зв`язку з тим, що поточний рахунок № НОМЕР_3 , з якого скаржник просить зняти арешт, не має спеціального режиму використання, а грошові кошти, розміщені на ньому, не належать до таких, звернення стягнення на які заборонено законом.

Щодо посилань скаржника на частину 5 статті 59 Закону, відповідно до якої у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду, суд зауважує наступне.

Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2012 у справі № 18-рп/2012 констатував, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, визначений у законі комплекс дій, спрямованих на захист і поновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 06.10.2011 у справі "Агрокомплекс проти України" зазначив, що існування заборгованості, яка підтверджена остаточним і обов`язковим для виконання судовим рішенням, дає особі, на користь якої таке рішення винесено, підгрунтя для "законного сподівання" на виплату такої заборгованості і становить "майно" цієї особи у зазначеній статті 1 Першого протоколу.

Відтак, накладення арешту на грошові кошти боржника є одним із видів забезпечення реального виконання рішення суду, безпідставне зняття якого суперечить завданню судового контролю за виконанням судових рішень.

У даному випадку з обставин справи слідує, що рішення суду із ухвалою про його розстрочення повністю боржником не виконане, виконавче провадження не є закінченим, а також відсутні докази щодо заборони звернення стягнення на грошові кошти, розміщені на банківських рахунках, на які накладено арешт.

При цьому суд зауважує, що предметом розгляду поданої скаржником заяви є встановлення обставин бездіяльності державного виконавця щодо не зняття арешту внаслідок розстрочення рішення суду, а не позовні вимоги про зняття арешту на загальних підставах.

За наведених обставин вимога скаржника про зняття арешту з його банківських рахунків за рішенням суду поза підставами, передбаченими Законом України «Про виконавче провадження», задоволенню не підлягає.

У той же час, суд вважає за необхідне наголосити, що статтею 39 Закону визначені підстави для закінчення виконавчого провадження, серед яких зазначено, зокрема, затвердження судом мирової угоди, укладеної сторонами у процесі виконання рішення. Закінчення виконавчого провадження згідно з частиною 1 статті 40 Закону є, в свою чергу, підставою для зняття арешту з майна боржника.

Відповідно до частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Ураховуючи приписи законодавства та установлені обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання бездіяльності державного виконавця протиправною та зняття арешту з банківських рахунків скаржника, у зв`язку з чим скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 232-235, 240, 342, 343 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕК "Лазурний блюз" на бездіяльність державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Воротнікової Анни Сергіївни у справі № 910/19978/16 відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені статтями 254-257 ГПК України.

Повний текст ухвали підписаний: 03.02.2020.

Суддя К.В. Полякова