ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

10 лютого 2020 року м. ОдесаСправа № 923/479/19
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Ярош А.І.

суддів Діброви Г.І., Принцевської Н.М.,

секретар судового засідання - Молодов В.С.

за участю представників учасників справи:

Від прокуратури - Лянна О.А., посвідчення № 054644, дата видачі : 08.01.20;

Інші представники в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце його проведення повідомлені належним чином.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства проектно-будівельної фірми "Херсонбуд"

на рішення господарського суду Херсонської області від 08.10.2019 року (суддя Закурін М.К.) у справі №923/479/19

за позовом прокурора - заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Херсонської міської ради

до Публічного акціонерного товариства проектно-будівельної фірми "Херсонбуд",

про стягнення 139 288,90 грн заборгованості з оренди, розірвання договору оренди №1833 від 25.12.2015 та зобов`язання повернути майно,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор - заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Херсонської міської ради з позовом до Публічного акціонерного товариства проектно-будівельної фірми "Херсонбуд" (з урахуванням заяви від 23.07.2019) про:

- стягнення 139 288,90 грн, з яких: 128 096,72 грн заборгованості з орендної плати та 11 192,18 грн пені;

- розірвання укладеного між сторонами договору оренди № 1833 від 25.12.2015;

- зобов`язання повернути за актом приймання-передачі нежитлові приміщення четвертого поверху, загальною площею 424 м.кв., які знаходяться за адресою: м. Херсон, вул. І. Кулика, буд. 133-а.

В процесі розгляду справи в суді першої інстанції відповідач звертався до суду із клопотанням про залишення позову без розгляду з огляду на відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Рішенням господарського суду Херсонської області від 08.10.2019 року у справі №923/479/19 позовні вимоги задоволено, стягнуто з Публічного акціонерного товариства проектно-будівельної фірми «Херсонбуд» на користь Управління комунальної власності Херсонської міської ради - 128 096,72 грн заборгованості з орендної плати та 11 192,18 грн пені.

Розірвано договір оренди комунального майна № 1833 від 25.12.2015, укладений між Управлінням комунальної власності Херсонської міської ради та Публічним акціонерним товариством проектно-будівельною фірмою «Херсонбуд».

Зобов`язано Публічне акціонерне товариство проектно-будівельної фірми «Херсонбуд» повернути Управлінню комунальної власності Херсонської міської ради за актом приймання-передачі нежилі приміщення четвертого поверху, загальною площею 424,3 м кв, а саме: № 16 - нежиле приміщення, загальною площею 17 м кв, № 17 - нежиле приміщення, загальною площею 16,9 м кв, № 18 - нежиле приміщення, загальною площею 17 м кв, № 19 - коридор, загальною площею 23,1 м кв, № 20 - санвузол, загальною площею 3,9 м кв, № 21 - санвузол, загальною площею 3,2 м кв, № 22 - підсобне, загальною площею 7,5 м кв, № 23 - підсобне, загальною площею 10,4 м кв, № 24 - нежиле приміщення, загальною площею 22,8 м кв, 1 / 2 частини коридору, загальною площею 24,4 м кв; які розташовані за адресою: м. Херсон, вул. І. Кулика, буд. 133-А.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства проектно-будівельної фірми «Херсонбуд» на користь Прокуратури Херсонської області - 5 931,33 грн компенсації по сплаті судового збору.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновків про те, що:

- Відповідач за період з липня 2018 року по квітень 2019 року не сплатив 128 096,72 грн орендної плати, а тому станом на 06.05.2019 має заборгованість у цій сумі, яка станом на час розгляду справи в суді не сплачена,

- через наявність заборгованості зі сплати орендної плати на підставі пункту 3.4. договору та положень діючого законодавства Відповідач повинен сплатити Позивачу пеню у сумі 10 021,12 грн за вказаний період її розрахунку,

- несплата Відповідачем орендної плати більш ніж 3 місяці підряд, а також наявність значної суми заборгованості зі сплати орендної плати, є істотним порушенням умов договору, а тому являється підставою для його дострокового розірвання у судовому порядку,

- за результатами розірвання договору, укладеного між сторонами у судовому порядку, Відповідач зобов`язаний повернути Позивачу орендоване майно,

- Прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави, з метою захисту її економічних інтересів, які полягають у контролі за недопущенням завдання збитків державі унаслідок несплати орендної плати, правомірно звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди та повернення майна,

- Прокурор звернувся до суду за захистом інтересів держави, оскільки безпосередньо Позивач не вживав тривалий час заходів щодо як стягнення орендної плати, так і дострокового розірвання договору, оскільки із жовтня 2018 року, при наявності підстав для звернення з позовом до суду, він не вчинив відповідних дій, а безпосередньо бездіяльність Позивача стала наслідком збільшення суми заборгованості та призвела до неотримання тривалий час орендних платежів місцевим бюджетом Херсонської міської ради.

Публічне акціонерне товариство проектно-будівельна фірма «Херсонбуд» з вказаним рішенням не погодилось та звернулось до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на вказане рішення.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає, що заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури обґрунтовує своє представництво інтересів держави в особі Управління комунальної власності Херсонської міської ради) невжиттям останнім до Відповідача заходів «щодо примусового стягнення суми заборгованості з орендної плати за користування комунальним майном, розірвання договору та повернення майна». На думку Прокурора, даний факт підтверджується листом Управління від 12.12.2018 № 2432-20.

Із змісту абзацу четвертого вказаного листа випливає, що Управління станом на 10.12.2018 позбавлене можливості звернутися до господарського суду із позовними заявами до орендарів-боржників через відсутність коштів у міському бюджеті.

Тобто, єдиною причиною неподання позову безпосередньо Управлінням була відсутність коштів на сплату судового збору за станом 10.12.2018.

В силу присів частини 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Натомість суд першої інстанції, підтвердивши підстави для представництва прокурором інтересів держави у даній справі, не послався на жодний доказ, який би підтвердив факт не здійснення Управлінням захисту інтересів держави шляхом примусового стягнення суми заборгованості з орендної плати за користування комунальним майном.

Апелянт вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність у прокурора підстав для представництва не відповідає обставинам справи, оскільки представниками Управління у судових засіданнях 30.07.2019 року та 08.10.2019 року зазначалося, що єдиною причиною не подання позову Управлінням є відсутність в останнього грошових коштів на сплату судового збору. При цьому ані Управління, ані Прокурор не підтвердили дану обставину належними доказами.

В матеріалах відсутні докази виконання прокуратурою приписів частини 7 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (наприклад, доказів внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); докази накладення дисциплінарних стягнень на посадових осіб місцевого самоврядування за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Таким чином. Прокурор, у даній справі виконав роль альтернативного суб`єкта звернення до суду, безпідставно підмінивши належного суб`єкта спірних правовідносин - Управління комунальної власності Херсонської міської ради, яке може і бажає захищати інтереси держави.

Також скаржник зауважує, що правом звернення до суду з вимогою про розірвання Договору оренди комунального майна № 1833 від 2.5.12.2015 наділені виключно його сторони - Відповідач або Управління. Прокурор не є стороною Договору, а тому він не наділений чинним законодавством правом подання судового позову про розірвання цього Договору.

Отже, апелянт просить скасувати рішення господарського суду Херсонської області від 08.10.2019 у справі № 923/479/19 повністю і ухвалити нове рішення, яким залишити позов заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури до Публічного акціонерного товариства проектно - будівельна фірма «Херсонбуд» про стягнення коштів, розірвання договору та повернення майна без розгляду.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.12.2019 року відкрито апеляційне провадження по справі №923/479/19 за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства проектно-будівельної фірми "Херсонбуд" на рішення господарського суду Херсонської області від 08.10.2019 року.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 17.12.2019 року призначено розгляд справи на 14 січня 2020 року о 10-30 год.

Ухвалою від 14.01.20 відкладено розгляд справи №923/479/19 на 04.02.2020 року о 12-00 год.; ухвалою від 21.01.2020 перенесено розгляд справи на 10.02.20 о 13-45.

10.02.2020 на електронну пошту суду надійшло клопотання представника відповідача Дмитрука С.С. про відкладення розгляду справи у зв`язку зі зміною представника ПАТ «ПБФ «Херсонбуд», в якому представник також просить повідомляти дату та час судових засідань на номер телефону.

Судова колегія роз`яснює, що повідомлення представників сторін про судові засідання шляхом надсилання повідомлень на номер телефону не передбачено господарським процесуальним законодавством.

В судове засідання 10.02.20 з`явився прокурор, яка заперечувала проти задоволення клопотання про відкладення розгляду справи.

Судовою колегією відмовлено у задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства проектно-будівельної фірми "Херсонбуд" про відкладення розгляду справи, оскільки за приписами ч.12 ст.270 ГПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, апелянт обізнаний про судовий розгляд, проте не скористався своїм правом, передбаченим ст.42 ГПК України, на участь в судовому засіданні свого представника, враховуючи, що сторони не позбавлені мати декількох представників.

Отже, оскільки явка представників сторін не визнавалась обов`язковою, судова колегія доходить висновку про можливість розгляду справи без участі представника апелянта.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 16 жовтня 2019 року на підставі частини п`ятої статті 302 ГПК України передано справу №912/2385/18 разом з касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

При цьому в ухвалі вказано про наявність виключної правової проблеми, вирішення якої сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто розумного балансу між приватними й публічними інтересами.

За висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2019 року прийнято до розгляду справу №912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року. Призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24 березня 2020 року об 11 годині у приміщенні Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Пилипа Орлика, 8.

В ухвалі судом зазначено, що Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Відповідно до п.7 ч.1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

У такому випадку згідно з приписами п.11 ч.1 ст.229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Оскільки як у справі №923/479/19, так і у справі № 912/2385/18 правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави є подібними, предметом апеляційного дослідження є наявність або відсутність правових підстав для звернення прокурора до суду з позовом у даній справі в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Херсонської міської ради, судова колегія вважає за необхідне зупинити провадження у справі №923/479/19 до закінчення перегляду справи № 912/2385/18 Великою Палатою Верховного Суду.

Керуючись п. 7 ч. 1 ст. 228, п. 11 ч. 1 ст. 229, ст. ст. 234, 269, 270, 273, 281 Господарського процесуального кодексу України,

Південно-західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

Зупинити апеляційне провадження у справі №923/479/19 за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства проектно-будівельної фірми "Херсонбуд" на рішення господарського суду Херсонської області від 08.10.2019 року до отримання правового висновку Великої Палати Верховного Суду по справі № 912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку та в строки, встановлені ст.ст.286-291 ГПК України.

Головуючий суддя А.І. Ярош

Судді Г.І. Діброва

Н.М. Принцевська