ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 911/1971/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. (головуючий), Бенедисюка І.М. і Селіваненка В.П.,

за участю секретаря судового засідання Малихіної О.В.,

представників учасників справи:

позивача - приватного підприємства «Катрюк» - Пєнязькова О.О., адвокат (ордер від 03.09.2018),

відповідача - приватного акціонерного товариства «Київобленерго» - Удод В.І., адвокат (дов. від 15.08.2019),

розглянув касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

на рішення господарського суду Київської області від 19.03.2019 (суддя Антонова В.М.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.07.2019 (колегія суддів: Тищенко А.І. (головуючий), Іоннікова І.А., Скрипка І.М.)

зі справи № 911/1971/18

за позовом приватного підприємства «Катрюк» (далі - Підприємство)

до приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі - Товариство)

про скасування рішення.

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

Підприємство звернулося до господарського суду Київської області з позовом до Товариства про скасування рішення про розрахунок акта перевірки від 14.02.2018 № К036792 та накладення грошового стягнення в розмірі 57 094,62 грн., яке оформлене протоколом від 22.08.2018 № 092 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 14.02.2018 № К036792.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Рішенням господарського суду Київської області від 19.03.2019 зі справи № 911/1971/18, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 09.07.2019, позов задоволено повністю; визнано недійсним рішення комісії Товариства по розгляду акта про порушення від 14.02.2018 № К036792, оформлене протоколом від 22.08.2018 № 092. Стягнуто з відповідача на користь позивача 1792,00 грн. судового збору.

Судові рішення попередніх інстанцій мотивовані, зокрема, тим, що: акт про порушення від 14.02.2018 № К036792 складений з порушенням вимог пункту 6.41 Правил користування електричною енергією, які затверджені постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 та пунктів 4.1, 4.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, а саме, за відсутності уповноваженого представника позивача (споживача електроенергії) при його складанні; акт уповноваженим представником позивача не підписаний; споживач не був повідомлений належним чином про засідання комісії з розгляду такого акта про порушення. Крім того, за висновком судів попередніх інстанцій: наявні у матеріалах справи докази не дають підстав для висновку про те, що вплив на лічильник здійснювався споживачем, зокрема, станом на момент проведення технічної перевірки 14.02.2018 чи в інший період; акт від 08.12.2017 № 220/380В технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії та акт від 08.12.2017 № 573900 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, споживачем не підписані; розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії зроблений Товариством на підставі неналежних показників (величин), отже, він є недостовірним та таким, що складений з порушенням пункту 2.5 Методики.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Товариство, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить суд касаційної інстанції судові акти попередніх інстанцій зі справи скасувати, провадження у справі № 911/1971/18 закрити.

2. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Судами попередніх інстанцій не враховано те, що спір про скасування рішення енергопостачальника про нарахування вартості та обсягу електричної енергії не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства. Наведена правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 06.02.2019 № 522/12901/17-ц.

Судові рішення попередніх інстанцій прямо порушують передбачені законом права енергопостачальника, оскільки позбавляють його можливості звернутися до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Місцевий господарський суд не повністю та не в достатній мірі дослідив експертні дослідження, у зв`язку з чим висновки суду стосовно таких експертних досліджень є невірними та неповними. Так, суд першої інстанції не викликав експерта, який проводив експертні дослідження, а неповне дослідження висновку експертного дослідження Миколаївського НДЕКЦ МВС України від 21.05.2018 № 32П та висновку експертного дослідження Миколаївського НДЕКЦ МВС України від 27.06.2018 № 18 призвело до прийняття рішення, яким скасовано відповідальність споживача за порушення у сфері енергетики.

Судові рішення попередніх інстанцій надають можливість уникнути відповідальності за вчинене порушення Правил користування електричною енергією, призводять до безкарності за порушення в сфері енергетики, ставлять під сумнів основоположні принципи судочинства.

Доводи інших учасників справи

Підприємство подало відзив на касаційну скаргу, в якому зазначило про безпідставність її доводів та просило залишити судові рішення зі справи без змін, а скаргу - без задоволення, з огляду на дотримання судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права.

3. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

24.04.2017 позивачем як споживачем та відповідачем як постачальником (електропостачальна організація) укладено договір № 374 про постачання електричної енергії (далі - Договір), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електоустановок споживача з дозволеною потужністю 20 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Згідно з пунктом 9.4 Договору останній набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2017. Договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо за 30 днів до закінчення терміну дії Договору жодною із сторін не буде письмово заявлено про припинення його дії або про перегляд його умов.

Як передбачено пунктами 2.1, 2.2 та 2.3 Договору, сторони узгодили, що під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ). Постачальник зобов`язується продавати (постачати) споживачу електричну енергію як товар, з урахуванням його особливих споживчих якостей та фізико-технічних характеристик. Споживач зобов`язується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього Договору та режиму роботи електроустановки.

У розділі 4 Договору сторони передбачили відповідальність за невиконання чи неналежне виконання умов Договору. Так, згідно з підпунктом 4.2.3 пункту 4.2 Договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика) за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Відповідно до додатку № 2 до Договору до об`єктів споживача належить комплекс АЗС-2 за адресою: м. Сквира, вул. Залізнична, 10а. У додатку № 7 до вказаного договору зазначено про прилад обліку, встановлений на об`єкті, - лічильник, заводський номер 0657827, тип НІК 2301 АП2, 2012 року, який розміщений у трансформаторній підстанції (ТП) 489. Вказані додатки підписані сторонами Договору.

14.02.2018 працівниками електропостачальної організації здійснено перевірку об`єкта споживача, за результатами якої складено акт про порушення від 14.02.2018 № К036792, відповідно до якого: зафіксовано порушення пункту 6.40 ПКЕЕ, а саме, втручання в роботу лічильника (фальсифікована свинцева пломба повірки засобів обліку, свинцева пломба заводу виробника (ОТК) та пошкоджена одноразова пломба заводу виробника № 0306541 (НІК); виявлено ознаки порушення цілісності корпусу; підозра на вмонтування в електричну схему лічильника додаткових пристроїв, які не передбачені в компоновці лічильника заводом - виробником, з метою зменшення обсягів спожитої електроенергії).

За твердженням Товариства, особливістю порушення, що зафіксоване згідно з актом від 14.02.2018 № К036792, є дистанційне керування засобом обліку, який був встановлений на Підприємстві; дії працівників позивача та інших осіб, які були присутні при складанні акта, були спрямовані на приховування факту безоблікового споживання електричної енергії.

У зв`язку з активацією вмонтованих в прилад обліку пристроїв, які впливають на роботу лічильника, відбувалося зменшення значення виміряної лічильником енергії по відношенню до обсягу реально спожитої електричної енергії або повне припинення обліку.

Лічильник вилучено та поміщено в пакет, опломбований пломбою № UA00072462. Об`єкт від електропостачання не відключався.

Зазначений акт про порушення від 14.02.2018 № К036792 підписаний представниками постачальника електричної енергії у кількості 7 осіб. Відмітка про ознайомлення споживача із актом та його підписання відсутня. До акта про порушення додано відеофіксацію та фотофіксацію порушення.

28.02.2018 комісією з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією розглянуто акт про порушення від 14.02.2018 № К036792 та вирішено відправити прилад обліку на експертизу, з метою встановлення наявності сторонніх предметів в лічильнику, цілісності пломб та втручання в роботу приладу обліку. Рішення оформлене протоколом від 28.02.2018 № 043.

У висновку від 21.05.2018 № 32П експертного трасологічного дослідження засобу обліку НІК 2301 АП2 № 0657827 зазначено, зокрема, про те, що пломба заводу виробника, якою опломбовано лічильник електричної енергії типу НІК 2301 АП2 № 0657827 (по нижньому лівому краю), не перепломбовувався, цілісність зазначеної пломби не порушувалася, слідів впливу стороннього предмету на поверхнях пломби заводу виробника не виявлено. Пломбувальний матеріал пломби заводу виробника не пошкоджений.

Відповідно до висновку експерта від 27.06.2018 № 18 за результатами проведення електротехнічного дослідження приладу обліку типу НІК 2301 АП2, заводський №0657827 зазначено, що у лічильнику типу НІК 2301 АП2, заводський № 0657827, пошкоджень зовнішніх конструктивних елементів не виявлено; у лічильнику виявлено пошкодження у вигляді конструктивних змін елементів схеми лічильника. Так, у лічильнику типу НІК 2301 АП2, заводський № 0657827, наявні ознаки втручання і впливу на лічильний механізм та внутрішні конструктивні елементи лічильника, пайки, які виконані у спосіб відмінний від пайки елементів схеми лічильника в умовах заводу - виробника, сторонні елементи та пристрої, дроти тощо, чого не передбачено заводом - виробником лічильників. Всередині корпусу лічильника розташовано та підключено до схеми лічильника електротехнічні пристрої, які за конструктивним та схематичним виконанням являють собою схеми двох пристроїв дистанційного керування з елементами живлення та керування. Вбудовані у лічильник та підключені до його електричної схеми дві схеми пристроїв дистанційного керування виконують окремі функції дистанційної комутації ланцюгів лічильного механізму і вимірювального трансформатора струму лічильника. Відключення лічильного механізму та/або вимірювального трансформатора струму лічильника не впливає на схему живлення електроустановки, а призводить до зменшення значення виміряної лічильником енергії по відношенню до обсягу реально спожитої електричної енергії або повне припинення обліку на час дій умов, які впливають на роботу лічильника.

16.08.2018 комісією з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією за участю представника споживача Овчаренка О.В. повторно розглянуто акт про порушення від 14.02.2018 № К036792 та, у зв`язку з відсутністю складу членів комісії, запропоновано перенести розгляд акта на 17.08.2018 о 9:00 год. Рішення оформлене протоколом від 16.08.2018 № 086.

17.08.2018 засідання комісії з розгляду акта про порушення від 14.02.2018 № К036792 втретє перенесено на іншу дату, а саме на 22.08.2018 о 15:00 год., у зв`язку з наданням споживачу часу для ознайомлення з висновками експертного дослідження лічильника електричної енергії. Рішення оформлене протоколом від 17.08.2018 № 089.

22.08.2018 комісією з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією розглянуто акт про порушення від 14.02.2018 № К036792 та вирішено, що: порушення сталося з вини споживача; акт підлягає розрахунку згідно з пунктом 6.40 ПКЕЕ та підпунктом 3 пункту 2.1 Методики; величину розрахункового добового споживання слід визначити згідно з Методикою по потужності по договору Р = 20 кВт.год., кв = 0,75, tдоб = 24 год. за період 69 днів з 06.12.2017 по 14.02.2018 та за тарифами, що діяли протягом періоду порушення; в акті зафіксовано, що останній складений за участю представника споживача Овчаренка О.В ., проте представник споживача з рішенням комісії не погодився, зазначивши, що буде оскаржувати рішення у судовому порядку. Рішення оформлене протоколом від 22.08.2018 № 092.

Згідно з розрахунком, здійсненим електропостачальною організацією на підставі складеного акта про порушення від 14.02.2018 № К036792, обсяг недооблікованої електричної енергії склав 360 кВт.год., вартістю 57 094,62 грн. з ПДВ.

Споживач отримав повідомлення про сплату вартості недооблікованої електричної енергії (згідно з актом про порушення ПКЕЕ від 14.02.2018 № К036792) у строк до 21.09.2018, проте оплату станом на час звернення до суду з даним позовом не здійснив.

Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для скасування рішення про розрахунок акта перевірки від 14.02.2018 № К036792 та накладення грошового стягнення в розмірі 57 094,62 грн., яке оформлене протоколом від 22.08.2018 № 092 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 14.02.2018 № К036792.

4. ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Закон України «Про ринок електричної енергії» (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин):

- цей Закон визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею - продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище (преамбула);

- учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах (частина перша статті 4);

- постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку (частина шоста статті 56);

- учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є:

недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (частини перша та друга статті 77).

Цивільний кодекс України:

- кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб;

- суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (частини перша, друга статті 16).

Господарський кодекс України:

- Держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів;

- кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються, зокрема, шляхом: визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом (частини перша та друга статті 20);

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин, далі - ПКЕЕ):

- недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2);

- постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом (пункт 1.3);

- будь-які роботи, пов`язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Роботи з розпломбування, випробування, вимірювання, зміни схеми розрахункового обліку, заміни типу розрахункового обліку електричної енергії без оформлення акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації (постачальника електричної енергії) не допускаються.

Під час проведення вищезазначених робіт розрахунковий облік обсягу електричної енергії здійснюється за тимчасовими схемами, узгодженими з постачальником електричної енергії. У разі неможливості створення тимчасових схем розрахункового обліку розрахунки за електричну енергію, спожиту протягом часу проведення вищезазначених робіт, здійснюються відповідно до порядку, погодженого заінтересованими сторонами.

Після закінчення робіт засоби обліку опломбовуються та передаються на збереження згідно з процедурою, визначеною пунктами 3.31 - 3.32 цих Правил (пункт 3.34);

- договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається (пункт 5.1);

- у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (пункт 6.40);

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень;

- в акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень;

- акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві;

- акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача;

- у разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації);

- споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання;

- акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (пункт 6.41);

- на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків;

- комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії;

- споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії;

- рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків;

- споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії;

- у разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі (пункт 6.42).

Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика):

- Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2);

- Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення виявлення таких порушень ПКЕЕ:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо);

4) пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника;

6) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку;

7) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку;

8) підключення на окремих площадках вимірювання електроустановок або струмоприймачів, не передбачених проектом, розрахунки за електричну енергію спожиту якими мають здійснюватися за іншою тарифною групою, ніж установлено для цієї площадки вимірювання (пункт 2.1);

- у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) визначається за формулою, за формулою W доб = P · t доб · K в (2.4),

де: P - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить:

при однозмінній роботі споживача - t = 8;

при двозмінній роботі споживача - t = 16;

при тризмінній роботі споживача - t = 24;

при інших режимах роботи визначається на підставі Договору;

K в (K в.i) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1, пункт 2.5);

- за умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,75 (пункт 2.5);

- факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення (пункт 4.1);

- акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ (пункт 4.5);

- в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення (пункт 4.6).

Господарський процесуальний кодекс України (далі - ГПК України, в редакції, чинній станом на час розгляду справи судами попередніх інстанцій):

- юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (частина друга статті 4);

- здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5);

- судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін;

- учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом;

- кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (частини перша-третя статті 13);

- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 73);

- кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина перша статті 74);

- належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (частина перша статті 76);

- обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша статті 77);

- суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів;

- жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності;

- суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів, стаття 86);

- судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим;

- законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права;

- судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом;

- при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду;

- обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частини перша - п`ята статті 236).

ГПК України (в редакції, чинній станом на час касаційного перегляду):

- переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права;

- суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази;

- суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частини перша, друга, четверта статті 300);

- суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право, зокрема, скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду (пункт 2 частини першої статті 308);

підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо:

1) суд не дослідив зібрані у справі докази; або

2) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або

3) суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

Висновки суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи (частини третя та п`ята статті 310).

5. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків місцевого та апеляційного господарських судів

Вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Зазначеним спростовується довід скаржника про те, що спір про скасування рішення енергопостачальника про нарахування вартості та обсягу електричної енергії не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.

При цьому посилання скаржника на правову позицію, викладену в постанові Великої палати Верховного Суду від 06.02.2019 № 522/12901/17-ц є помилковим, з огляду на те, що у справі № 911/1971/18 предметом спору є скасування рішення комісії та накладення грошового стягнення в розмірі 57 094,62 грн., яке оформлене протоколом від 22.08.2018 № 092 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 14.02.2018 № К036792, а у справі № 522/12901/17-ц предметом розгляду був акт про порушення ПКЕЕ, а не рішення комісії. Крім того, суб`єктний склад правовідносин у зазначених справах, їх суть та їх правове регулювання є різними.

Водночас вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 зі справи № 910/17955/17.

Таке нарахування є платою за поставлену електричну енергію і здійснене відповідачем на підставі договору (підпункт 4.2.3 пункту 4.2 договору). Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно з ПКЕЕ та відповідно до Методики за встановленими нею формулами.

Факт порушення ПКЕЕ або умов договору, відповідно до пункту 6.41 ПКЕЕ, фіксується в акті про порушення, на підставі якого, згідно з пунктом 6.42 ПКЕЕ та Методикою, визначається обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Задовольняючи позов, суди попередніх інстанцій виходили, зокрема, з того, що акт про порушення від 14.02.2018 № К036792 складений з порушенням вимог пункту 6.41 ПКЕЕ та пунктів 4.1, 4.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, а саме, за відсутності уповноваженого представника позивача (споживача електроенергії) при його складанні; акт уповноваженим представником позивача не підписаний; споживач не був повідомлений належним чином про засідання комісії з розгляду такого акта про порушення. Крім того, за висновком судів попередніх інстанцій: наявні у матеріалах справи докази не дають підстав для висновку про те, що вплив на лічильник здійснювався споживачем, зокрема, станом на момент проведення технічної перевірки 14.02.2018 чи в інший період; акт від 08.12.2017 № 220/380В технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії та акт від 08.12.2017 № 573900 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, споживачем не підписані; розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії зроблений Товариством на підставі неналежних показників (величин), отже, він є недостовірним та таким, що складений з порушенням пункту 2.5 Методики.

Проте наведені висновки судів попередніх інстанцій Касаційний господарський суд вважає передчасними, з огляду на таке.

Зазначаючи про те, що акт про порушення від 14.02.2018 № К036792 складений з порушенням вимог пункту 6.41 Правил користування електричною енергією, які затверджені постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, та пунктів 4.1, 4.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, а саме, за відсутності уповноваженого представника позивача (споживача електроенергії) при його складанні (акт уповноваженим представником позивача не підписаний), суди попередніх інстанцій не врахували те, що у пункті 6.41 ПКЕЕ наведено способи захисту прав як споживача, так і постачальника електричної енергії. Так, якщо споживач не погоджується зі змістом акта, він робить зауваження про це в самому акті. Втім, і постачальник електроенергії має засоби для захисту своїх прав у разі, коли споживач відмовляється від підписання акта (або не надає доказів своїх повноважень, або відмовляється назвати своє прізвище та/або посаду чи від участі у проведенні перевірки). Правила визначають умовою дійсності акта про порушення його підписання трьома представниками постачальника. Законодавство не надає електропостачальнику інших засобів довести факт порушення ПКЕЕ споживачем (якщо представник відмовляється від участі у проведенні перевірки, не називає свого прізвища та посади, не надає доказів своїх повноважень), ніж підписання акта про порушення ПКЕЕ трьома особами (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 зі справи № 916/207/17).

Суди залишили поза увагою ними ж встановлені обставини про те, що акт про порушення від 14.02.2018 № К036792 підписаний представниками постачальника електричної енергії у кількості 7 осіб.

Висновок судів попередніх інстанцій про те, що відповідачем не обґрунтовано застосування у розрахунку коефіцієнта використання струмоприймачів 0,75 та не доведено необхідності встановлення потужності наявних у споживача на час складання акта про порушення струмоприймачів відповідно до даних потужності для даної точки обліку, зазначеної в Договорі, оскільки підстави, за наявності яких можливо було б застосувати вищевказані показники до розрахунку (як - от: ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів), відповідачем не підтверджені в установленому законом порядку, - Касаційний господарський суд вважає помилковим з огляду на таке.

Не взявши до уваги принцип змагальності та обов`язковості встановлення судами обставин, що входять до предмета доказування, суди попередніх інстанцій залишили поза увагою обов`язок споживача з надання інформації стосовно паспортних даних струмоприймачів та необхідність доведення саме споживачем обставин надання ним таких паспортних даних і їх неврахування у розрахунку, здійсненому постачальником електроенергії.

Що ж до посилання судів попередніх інстанцій на те, що споживач не був повідомлений належним чином про засідання комісії з розгляду такого акта про порушення, то судами не врахований факт присутності представника споживача на засіданнях комісії, а також те, що саме по собі зазначення/не зазначення безпосередньо в акті про повідомлення споживача про засідання комісії з розгляду акта (яке відбувається у майбутньому) не впливає безпосередньо на фіксацію факту порушення як таку та на чинність складеного акта.

Суди попередніх інстанцій у вирішенні спору також виходили з того, що акт від 08.12.2017 № 220/380В технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії та акт від 08.12.2017 № 573900 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, споживачем не підписані. Проте у контексті наведеного судами попередніх інстанцій не враховано суть порушення, яке інкримінується споживачу, і яке пов`язане з виявленим пошкодженням у вигляді конструктивних змін елементів схеми лічильника (при цьому, як встановлено самими ж судами, експертним дослідженням не встановлено наявності зняття/заміни пломб та відкриття доступу до приладу обліку та облікових кіл).

З урахуванням суті інкримінованого Підприємству порушення та встановлених судами обставин відсутності несанкціонованого доступу споживача до приладу обліку або облікових кіл, судам попередніх інстанцій належало дослідити обставини придбання лічильника (засобу обліку НІК 2301 АП2 № 0657827), який в подальшому було встановлено на Підприємстві, а саме, встановити, чи було придбано такий лічильник безпосередньо споживачем, відповідно з`ясувати межі відповідальності споживача за можливі недоліки у роботі засобу обліку (у тому числі у зв`язку з умисними конструктивними змінами елементів схеми лічильника, які неможливо виявити візуально при його встановленні).

Проте дослідження наведених обставин залишилося поза увагою судів попередніх інстанцій.

З огляду на викладене передчасним є висновок як місцевого, так і апеляційного господарських судів про те, що наявні у матеріалах справи докази не дають підстав для висновку про те, що вплив на лічильник здійснювався споживачем, зокрема, станом на момент проведення технічної перевірки 14.02.2018 чи в інший період.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

З огляду на наведене Суд дійшов висновку про те, що при вирішенні даного спору попередні судові інстанції не дотримались вимог статей 86, 236 ГПК України щодо прийняття судового рішення на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, що унеможливило встановлення усіх фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, а тому судові рішення зі справи підлягають скасуванню як такі, що прийняті з порушенням норм процесуального права.

Враховуючи вищевикладене Касаційний господарський суд відхиляє як необґрунтовані аргументи Підприємства, наведені у відзиві на касаційну скаргу, про прийняття судами попередніх інстанцій судових рішень з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Касаційна скарга Товариства підлягає частковому задоволенню.

Рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції підлягають скасуванню з передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Під час нового розгляду справи судам слід взяти до уваги викладене у цій постанові, вжити всіх передбачених законом заходів для всебічного, повного і об`єктивного встановлення обставин справи, прав і обов`язків сторін, і в залежності від встановленого та у відповідності з чинним законодавством вирішити спір з належним обґрунтуванням мотивів та підстав такого вирішення у судовому рішенні, ухваленому за результатами судового розгляду.

За результатами нового розгляду має бути вирішено й питання щодо розподілу судових витрат зі справи.

Керуючись статтями 300, 308, 310, 315, 316, 317 ГПК України, Касаційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Київобленерго» задовольнити частково.

2. Рішення господарського суду Київської області від 19.03.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.07.2019 зі справи № 911/1971/18 скасувати.

3. Справу № 911/1971/18 передати на новий розгляд до господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя В. Селіваненко