ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 910/16291/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. (головуючий), Бенедисюка І.М. і Малашенкової Т.М.,

за участю секретаря судового засідання Малихіної О.В.,

представників учасників справи:

позивача - виробничо-комерційної фірми «Таік» у формі товариства з обмеженою відповідальністю - Пересада Р.В., адвокат (дов. від 13.02.2019),

відповідача - приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» - Дуднік -Дубіняк Д.І., адвокат (дов. від 31.10.2019),

розглянув касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»

на рішення господарського суду міста Києва від 11.10.2018 (суддя Усатенко І.В.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2019 (колегія суддів: Скрипка І.М. (головуючий), Тищенко А.І., Михальська Ю.Б.)

зі справи № 910/16291/16

за позовом виробничо-комерційної фірми «Таік» у формі товариства з обмеженою відповідальністю (далі - Фірма)

до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (далі - Товариство)

про скасування рішення.

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

Фірма звернулася до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства про скасування рішення, яке оформлене протоколом від 03.08.2016 № 1680 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 04.02.2016 № 42753.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.07.2018 зі справи № 910/16291/16 здійснено процесуальне правонаступництво відповідача - публічного акціонерного товариства «Київенерго» на приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі».

Рішенням господарського суду міста Києва від 11.10.2018 зі справи № 910/16291/16 (з урахуванням ухвали про виправлення описки), яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2019, позов задоволено повністю; скасовано рішення публічного акціонерного товариства «Київенерго», яке оформлене протоколом від 03.08.2016 № 1680 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 04.02.2016 № 42753. Стягнуто з Товариства на користь Фірми 1378,00 грн. судового збору за подання позовної заяви, 1378,00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги, 17 856,00 грн. витрат на оплату судової експертизи.

Судові рішення попередніх інстанцій мотивовані відсутністю доказів вчинення порушення споживачем, яке є передумовою для застосування постачальником Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку, а тому відповідач безпідставно прийняв оскаржуване рішення, так як акт про порушення не підтверджував вчинення споживачем порушень, передбачених приписами статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та пунктів 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Товариство, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить суд касаційної інстанції судові акти попередніх інстанцій зі справи скасувати, ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

2. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Судами залишено поза увагою те, що комісією з розгляду акта про порушення від 04.02.2016 № 42753 прийнято правомірне рішення, що не суперечить нормам Правил користування електричною енергією та не порушує суб`єктивне право позивача, а, отже, не може бути скасоване чи визнане недійсним.

Судами неповно оцінено: висновок від 31.05.2018 № 10779/17-46 експерта за результатами проведення судової електротехнічної експертизи, договір про постачання електричної енергії від 30.03.2007 № 50704, акт про порушення від 04.02.2016 № 42753, матеріали фотофіксації порушення, акт від 04.02.2015 про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН), акт від 30.03.2016 № 493 проведення експертизи лічильників електроенергії, рішення комісії, оформлене протоколом від 03.08.2016 № 1680, чим порушено вимоги статей 86, 104 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Судами зроблено хибні висновки про відсутність доказів вчинення порушення споживачем, яке є передумовою застосування постачальником Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, так як акт про порушення не підтвердив вчинення споживачем порушення Правил користування електричною енергією.

Судами не враховано, що в матеріалами справи відсутні докази, на підтвердження того, що споживачем не вчинялося порушення Правил користування електричною енергією, та які доводили б, що застосування вказаної Методики і прийняття рішення комісією Товариства є незаконним.

У розгляді справи судами попередніх інстанцій порушено принципи всебічності та об`єктивності оцінки доказів у справі, всупереч приписам статті 2 ГПК України не прийнято до уваги доводи Товариства, не проаналізовано норми законодавства України, порушено норми як матеріального права, так і процесуального права в контексті порушення порядку дослідження доказів.

Доводи інших учасників справи

Фірма подала відзив на касаційну скаргу, в якому зазначила про безпідставність її доводів та просила залишити судові рішення зі справи без змін, а скаргу - без задоволення.

3. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

30.03.2007 акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» (правонаступником якої є Товариство), як постачальником та Фірмою, як споживачем укладено договір про постачання електричної енергії № 50704, відповідно до умов якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача згідно з умовами цього договору та додатками до нього, що є його невід`ємними частинами, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії, здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до договору, що є його невід`ємною частиною.

Під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, не обумовлених цим договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією (далі ПКЕЕ), затвердженими у встановленому порядку (пункт 2.1 Договору).

Згідно з підпунктами 2.3.1, 2.3.3, 2.3.5 пункту 2.3 Договору споживач зобов`язується виконувати умови договору; оплачувати постачальнику вартість електричної енергії згідно з умовами додатків «Порядок розрахунків за електроенергію та зняття показань електролічильників споживачів»; забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника за пред`явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю за показниками якості електроенергії.

Відповідно до підпункту 4.2.4 пункту 4.2 Договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення замовником Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Цей договір набирає чинності з дня його підписання та укладається на термін до 31.12.2007. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо до закінчення терміну дії договору жодною стороною не буде заявлено про припинення його або перегляд його умов (пункт 9.5 Договору).

04.02.2016 працівниками Структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі» публічного акціонерного товариства «Київенерго» проведена перевірка дотримання позивачем вимог Правил користування електричною енергією (ПКЕЕ) на об`єкті меблева майстерня, о/р 50704010 у м. Києві по вул. Нижньоюрківській, 45 А;

04.02.2015 складено акт № 42753/3101357 технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000 В, згідно з яким Фірма є споживачем електричної енергії по вул. Нижньоюрківській, 45 А, точка приєднання до мереж КЕ: ТП 6065.

За результатами вказаної перевірки відповідачем, в присутності представника позивача, складено акт про порушення від 04.02.2016 № 42753, яким встановлено порушення Правил користування електричною енергією, а саме порушення приписів статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією: порушена схема підключення розрахункового електролічильника шляхом від`єднання нульового проводу лічильника від нульової шини. При включенні навантаження табло лічильника не відображає інформацію, електроенергія не враховується. Неодноразові відключення зафіксовані в пам`яті лічильника № 5531 (останнього разу лічильник не враховував електричну енергію з 29.01.2016 до 04.02.2016). Споживачу продемонстровано порушення. Порушення неможливо виявити під час контрольного огляду через те, що після під`єднання нульового проводу лічильник повністю відновлює роботу. Для виявлення зчитувалася пам`ять лічильника. Акт підписано трьома представниками постачальника електричної енергії, які проводили перевірку. Представник споживача від підпису акта відмовився.

04.02.2016 представниками постачальника та споживача підписано акт-повідомлення № 42753 про направлення на експертизу лічильника електроенергії, згідно з яким лічильник СТК3-10Q2Н6М № 5531 вилучений з метою проведення експертизи, за результатами якої складено акт № 493 проведення експертизи лічильників електроенергії від 30.03.2016.

У акті від 30.03.2016 № 493 проведення експертизи лічильників електроенергії зазначено: «Наявність втручання в роботу лічильника: згідно витягу «Журналу подій» встановлено неодноразове довготривале відключення обліку електроенергії з 06.02.2015 до 04.02.20216. Метрологічні параметри відповідають класу точності (протокол від 30.03.2016 № 609)».

03.08.2016 комісією постачальника електричної енергії розглянуто акт про порушення споживачем Правил користування електричною енергією від 04.02.2016 № 42753. У зв`язку з виявленим порушенням ПКЕЕ комісія прийняла рішення, оформлене протоколом від 03.08.2016 № 1680, провести нарахування згідно з пунктами 2.5, 2.4 та за формулою 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення замовником Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562. Рішення прийняте за відсутності представника споживача.

Відповідно до розрахунку відповідача, позивачу за період порушення з 05.02.2013 по 04.02.2016 здійснено нарахування обсягу електричної енергії 158400 кВтг вартістю 192 873,32 грн. Спожито 45640 кВтг, підлягає оплаті не облікована кількість електроенергії у розмірі 112760 кВтг вартістю 162 255,70 грн. з ПДВ. Отже, згідно із розрахунком відповідача за недораховану електроенергію підлягає до сплати 162 255,70 грн.

На виконання ухвали місцевого господарського суду Київським науково-дослідного інституту судових експертиз проведено судову електротехнічну експертизу, за результатами якої складено висновок експерта від 31.05.2018 № 10779/17-45, відповідно до якого:

- у акті про порушення від 04.02.2016 № 42753 не зафіксовано факту порушення схеми підключення розрахункового електролічильника, тобто факту фізичного від`єднання нульового проводу лічильника від нульової шини (на схемі, що є додатком до акта про порушення, місце від`єднання нульового проводу лічильника від нульової шини не позначене. На момент проведення перевірки та складання акта про порушення факт від`єднання нульового проводу лічильника від нульової шини був зафіксований тільки опосередковано, тобто висновок про від`єднання було зроблено на підставі отримання даних про відсутність напруги в електричній мережі, одержаних при зчитуванні з пам`яті лічильника);

- зважаючи на відсутність відповідних вихідних даних у акті про порушення від 04.02.2016 № 42753 та у наданих на дослідження матеріалах справи, встановити сумарну максимальну потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ споживачів, відповідно до їх паспортних даних, а також потужність, обчислену виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта струмоприймачів на максимальну потужність, не видається за можливе.

Загальна потужність споживачів електричної енергії, підключених на дату складання акту про порушення (04.02.2016), складала близько 22,0 кВт.

Відповідно до умов договору про постачання електричної енергії, дозволена потужність споживання встановлена на рівні 50 кВт.

У відповідності до вимог пункту 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, для здійснення розрахунку за формулою 2.4, тривалість роботи обладнання протягом доби складає 8 год., а коефіцієнт використання струмоприймачів - 0,5;

- у пам`яті приладу обліку СТК3-10Q2Н6М № 5531 зафіксовано неодноразові випадки відключення напруги у період з 02.02.2015 по 04.02.2016. Але чи відбувалося при цьому безоблікове споживання електроенергії, однозначно встановити експертним шляхом не видається за можливе.

Записи у «журналі подій» про відсутність напруги «Нет питания» можуть свідчити як про реальне фізичне відключення напруги на електролічильнику і відсутність споживання електроенергії, так і про режим, пов`язаний з відключенням «нульового» проводу без реального відключення напруги, коли можливе безоблікове споживання електроенергії. Конкретну причину реєстрації у пам`яті лічильника зазначених записів про відключення напруги, встановити не видається за можливе.

Прилад обліку СТК3-10Q2Н6М за своїми технічними характеристиками, не здатен зафіксувати режим безоблікового споживання електроенергії, тому, зважаючи на попередні висновки, відповісти на питання щодо можливості виникнення такого режиму при експлуатації електроприладів на Фірмі, в період з 02.02.2015 по 30.03.2015 за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 45-А, не видається за можливе.

Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для скасування рішення, яке оформлене протоколом від 03.08.2016 № 1680 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 04.02.2016 № 42753.

4. ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Закон України "Про електроенергетику" (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин):

- споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником;

- споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії;

- споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України (частини перша, друга, четверта статті 26);

- правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність;

- правопорушенням в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією (частини перша, друга статті 27).

Цивільний кодекс України:

- кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб;

- суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (частини перша, друга статті 16).

Господарський кодекс України:

- Держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів;

- кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються, зокрема, шляхом: визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом (частини перша та друга статті 20);

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин, далі - ПКЕЕ):

- недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2);

- постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом (пункт 1.3);

- договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається (пункт 5.1);

- у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (пункт 6.40);

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень;

- в акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень;

- акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві;

- акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача;

- у разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації);

- споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання;

- акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (пункт 6.41);

- на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків;

- комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії;

- споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії;

- рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків;

- споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії;

- у разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі (пункт 6.42).

Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика):

- Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2);

- Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення виявлення таких порушень ПКЕЕ:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо);

4) пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника;

6) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку;

7) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку;

8) підключення на окремих площадках вимірювання електроустановок або струмоприймачів, не передбачених проектом, розрахунки за електричну енергію спожиту якими мають здійснюватися за іншою тарифною групою, ніж установлено для цієї площадки вимірювання (пункт 2.1);

- у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1 - 4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення (далі - Договір), зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення.

У разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості оплаченої електричної енергії.

В інших випадках споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму (пункт 2.4);

- у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) визначається за формулою W доб = P · t доб · K в (2.4),

де: P - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить:

при однозмінній роботі споживача - t = 8;

при двозмінній роботі споживача - t = 16;

при тризмінній роботі споживача - t = 24;

при інших режимах роботи визначається на підставі Договору;

K в (K в.i) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1, пункт 2.5);

- факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення (пункт 4.1);

- в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення (пункт 4.6).

Господарський процесуальний кодекс України (далі - ГПК України, в редакції, чинній станом на час розгляду справи судами попередніх інстанцій):

- юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (частина друга статті 4);

- здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5);

- судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін;

- учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом;

- кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (частини перша-третя статті 13);

- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 73);

- кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень;

- суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частини перша, четверта статті 74);

- належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (частина перша статті 76);

- обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша статті 77);

- суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів;

- жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності;

- суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів, стаття 86);

- судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим;

- законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права;

- судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом;

- при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду;

- обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частини перша - п`ята статті 236).

ГПК України (в редакції, чинній станом на час касаційного перегляду):

- переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права;

- суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частини перша, друга статті 300);

- суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право, зокрема, залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини першої статті 308);

- суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 309).

5. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків місцевого та апеляційного господарських судів

Вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

При цьому вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 зі справи № 910/17955/17.

Таке нарахування є платою за поставлену електричну енергію і здійснене відповідачем на підставі договору (підпункт 4.2.4 пункту 4.2 договору). Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно з ПКЕЕ та відповідно до Методики за встановленими нею формулами.

Факт порушення ПКЕЕ або умов договору, відповідно до пункту 6.41 ПКЕЕ, фіксується в акті про порушення, на підставі якого, згідно з пунктом 6.42 ПКЕЕ та Методикою, визначається обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Як встановлено судами попередніх інстанцій, згідно з актом про порушення від 04.02.2016 № 42753 встановлено порушення Фірмою Правил користування електричною енергією, а саме порушення приписів статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією: порушена схема підключення розрахункового електролічильника шляхом від`єднання нульового проводу лічильника від нульової шини. При включенні навантаження табло лічильника не відображає інформацію, електроенергія не враховується. Неодноразові відключення зафіксовані в пам`яті лічильника № 5531 (останнього разу лічильник не враховував електричну енергію з 29.01.2016 до 04.02.2016). Споживачу продемонстровано порушення. Порушення неможливо виявити під час контрольного огляду через те, що після під`єднання нульового проводу лічильник повністю відновлює роботу. Для виявлення зчитувалася пам`ять лічильника. Акт підписано трьома представниками постачальника електричної енергії, які проводили перевірку. Представник споживача від підпису акта відмовився.

Водночас наявність або відсутність порушення споживачем ПКЕЕ має бути встановлена судом з урахуванням всіх обставин, пов`язаних із цим порушенням.

Як встановлено судами попередніх інстанцій, з наданих до матеріалів справи доказів не вбачається, що позивач допустив порушення, передбачене пунктом 6.40 ПКЕЕ, зокрема, в акті про порушення від 04.02.2016 № 42753 не зафіксовано факту порушення схеми підключення розрахункового електролічильника. Складений акт про порушення від 04.02.2016 № 42753 не підтверджує вчинення споживачем порушень, передбачених приписами статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та пунктів 3.34, 6.40, 10.2 ПКЕЕ. Експертом у висновку за результатами проведення судової електротехнічної експертизи встановлено, що визначити причини відключення табло лічильника, з огляду на його технологічні якості, не вбачається можливим. Записи у «Журналі подій» про відсутність напруги «Нет питания» можуть свідчити як про реальне фізичне відключення напруги на електролічильнику і відсутність споживання електроенергії, так і про режим, пов`язаний з відключенням «нульового» проводу без реального відключення напруги, коли можливе безоблікове споживання електроенергії.

Рішення суду не може ґрунтуватись на припущеннях.

При цьому в силу приписів статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Враховуючи суть спору, саме постачальник електричної енергії (який уповноважений на складання акта про порушення ПКЕЕ, що впливає на права та обов`язки суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача) повинен довести належними та допустимими доказами факт вчинення споживачем порушення ПКЕЕ як підстави для застосування Методики при визначенні обсягу та вартості електроенергії та, у даному випадку, спростувати наявність об`єктивної, незалежної від споживача причини відключення табло лічильника (реальне фізичне відключення напруги на електролічильнику і відсутність споживання електроенергії).

Таким чином, надавши оцінку наявним у матеріалах справи доказам в їх сукупності, врахувавши умови Договору, оцінивши висновок експерта від 31.05.2018 № 10779/17-46, складений за результатами проведення судової електротехнічної експертизи, як належний та допустимий доказ у справі, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про те, що Товариством не доведено вчинення Фірмою як споживачем порушення ПКЕЕ, шляхом безоблікового споживання електричної енергії.

Доводи скаржника зводяться передусім до намагання повторно оцінити докази, проте переоцінка доказів у справі не належить до повноважень суду касаційної інстанції.

Посилання скаржника на те, що судами попередніх інстанцій порушено принципи всебічності та об`єктивності оцінки доказів у справі, всупереч приписам статті 2 ГПК України не прийнято до уваги доводи Товариства, не проаналізовано норми законодавства України, не відповідає змісту оскаржуваних судових рішень та здійсненим судами всебічним, повним та об`єктивним розглядом справи з дослідженням всіх обставин справи, що входять до предмета доказування у межах цього спору.

Помилкова кваліфікація судами попередніх інстанцій нарахування вартості недоврахованої електричної енергії як оперативно - господарської санкції, без урахування того, що одностороннє визначення однією стороною господарського зобов`язання розміру боргу іншої сторони не відповідає суті оперативно -господарської санкції (статті 235 - 237 Господарського кодексу України), а є актом ненормативного характеру в розумінні частини другої статті 20 Господарського кодексу України, не вплинуло на правильність прийнятих судових рішень по суті спору.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Звертаючись з касаційною скаргою, відповідач не спростував наведених висновків судів попередніх інстанцій та не довів неправильного застосування ними норм матеріального і процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятих судових рішень зі справи.

За таких обставин касаційна інстанція вважає за необхідне касаційну скаргу Товариства залишити без задоволення, а судові рішення зі справи - без змін як такі, що відповідають вимогам норм матеріального та процесуального права.

Судові витрати

Понесені у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції судові витрати покладаються на Товариство, оскільки касаційна скарга залишається без задоволення.

Керуючись статтями 129, 300, 308, 309, 315 ГПК України, Касаційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Рішення господарського суду міста Києва від 11.10.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2019 зі справи № 910/16291/16 залишити без змін, а касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» - без задоволення.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Т. Малашенкова