Справа № 909/1056/15 (909/67/20)
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03.02.2020 м. Івано-Франківськ

Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Михайлишина В. В., розглянувши, в межах справи № 909/1056/15 про банкрутство Відкритого акціонерного товариства "Пресмаш", матеріали позовної заяви Відкритого акціонерного товариства "Пресмаш" (вул. Автоливмашівська, буд. 1, м. Івано-Франківськ, 76495) до Івано-Франківської міської ради (вул. Грушевського, буд. 21, м. Івано-Франківськ, 76004)

про визнання незаконними дії, визнання протиправними та нечинними рішення, стягнення збитків,

В С Т А Н О В И В:

Відкрите акціонерне товариство "Пресмаш" звернулося до суду із позовною заявою до Івано-Франківської міської ради про визнання незаконними дії Івано-Франківської міської ради щодо прийняття гуртожитку на вул. О. Довженка, 14, в комунальну власність територіальної громади міста; визнання протиправним та нечинним рішення № 1-10 "Про прийняття в комунальну власність територіальної громади міста гуртожитку на вул. О. Довженка, 14"; стягнення з Івано-Франківської міської ради збитків у зв`язку з прийманням гуртожитку до комунальної власності територіальної громади міста на користь ВАТ "Пресмаш" у розмірі вартості гуртожитку визначеної за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи.

Позовна заява передана на розгляд судді Михайлишину В. В. в межах справи № 909/1056/15.

Так, в провадженні Господарського суду Івано-Франківської області у складі судді Михайлишина В. В. перебуває справа за № 909/1056/15 про банкрутство Відкритого акціонерного товариства "Пресмаш". Справа перебуває на стадії санації, керуючий санацією Дерябкін Олександр Едуардович, розгляд справи здійснюється відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (далі Закон про банкрутство).

З огляду на численну практику Верховного Суду, враховуючи, що за умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника, особливістю вирішення майнових спорів, у тому числі стосовно майна (майнових прав) боржника, є те, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом без порушення нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Закону про банкрутство, який передбачає концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, суд дійшов висновку про необхідність розгляду даної позовної заяви в межах справи № 909/1056/15.

В силу приписів частини 1 статті 9 Закону, справи про банкрутство розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам, передбачених статтею 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України суд встановив, що остання не містить ціни позову та до позовної заяви не додано документів про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

В силу приписів пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 01.01.2020 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 102, 00 гривень.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач заявив дві вимоги немайнового характеру і одну вимогу майнового характеру.

Отже, за вимоги немайнового характеру позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 4 204, 00 гривень (2 102, 00 гривень х 2). Доказів сплати судового збору у відповідному розмірі матеріали позовної заяви не містять.

Що стосується майнової вимоги, позивач просить суд стягнути збитки у розмірі вартості гуртожитку визначеної за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи. При цьому подав клопотання про призначення відповідної експертизи.

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до частини 2 статті 163 Господарського процесуального кодексу України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

З урахуванням того, що ціну позову на момент його подання встановити неможливо, суд попередньо визначає розмір судового збору, що підлягає сплаті за вимогу майнового характеру в розмірі 2 102, 00 гривень (1 розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб).

Остаточне визначення ціни позову (дійсної вартості майна), а отже й суми судового збору буде здійснено судом в процесі розгляду справи на підставі поданих учасниками судового процесу доказів, а за їх недостатності для цього - шляхом призначення судової експертизи. Відповідно, клопотання про призначення експертизи буде розглянуто судом після відкриття провадження у справі.

Крім цього, суд вказує на те, що частиною 1 та 2 статті 91 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Пунктом 5.27. Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 "ДСТУ 4163-2003" "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів" визначено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

В порушення вказаних вище норм, позивачем приєднано до позовної заяви копії документів, які незасвідчені жодним чином.

Водночас, суд звертає увагу, що предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, яка повинна викладатися чітко й безумовно, з метою його належного виконання. Однак, позивач заявляючи вимогу про визнання незаконними дій Івано-Франківської міської ради щодо прийняття гуртожитку, не вказано повної адреси, за якою цей гуртожиток знаходиться; у вимозі про визнання протиправним та нечинним рішення, не вказано дату прийняття зазначеного рішення та який орган його приймав.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 91, 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Позовну заяву Відкритого акціонерного товариства "Пресмаш" до Івано-Франківської міської ради про визнання незаконними дії; визнання протиправними та нечинними рішення; стягнення збитків - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк у 10 календарних днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання суду доказів сплати судового збору в розмірі 6 306, 00 гривень; належним чином засвідчених копій документів, приєднаних до позовної заяви.

3. У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

4. Ухвала набрала законної сили 03.02.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Михайлишин