УХВАЛА

м. Київ

03.02.2020Справа № 910/1015/20
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви РЕГІОНАЛЬНОГО ВІДДІЛЕННЯ ФОНДУ ДЕРЖАВНОГО МАЙНА УКРАЇНИ ПО МІСТУ КИЄВУ

до відповідача ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ-ПІДПРИЄМЦЯ ДАНЧЕНКО ОЛЕКСІЯ БОРИСОВИЧА

про стягнення 1 095,10 грн.,

ВСТАНОВИВ:

РЕГІОНАЛЬНЕ ВІДДІЛЕННЯ ФОНДУ ДЕРЖАВНОГО МАЙНА УКРАЇНИ ПО МІСТУ КИЄВУ звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ -ПІДПРИЄМЦЯ ДАНЧЕНКО ОЛЕКСІЯ БОРИСОВИЧА про стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 1 095,10 грн.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 статті 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2 102 гривні.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру на суму 1 095,10 грн.

Відтак, судовий збір за розгляд заявленої позивачем майнової вимоги про стягнення 1 095,10 грн. становить 2 102 грн.

Однак, як встановлено судом, в матеріалах позовної заяви відсутні докази сплати судового збору, натомість позивач надав клопотання, в якому просить суд відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення судом.

В обґрунтування поданого клопотання заявник вказує на відсутність коштів для сплати судового збору.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, наведеними правовими нормами встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права відстрочення сплати судового збору. Крім цього, наведені правові норми дають підстави для висновку, що відстрочення від сплати судових витрат є не обов`язком суду, а повноваженням за певних обставин.

Проте, доводи заявника, які викладені у позовної заяви щодо відстрочення сплати судового збору, спростовуються положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір», яка не передбачає відстрочення сплати судового збору юридичним особам, а отже, відповідне клопотання не підлягає задоволенню в силу закону.

Крім того, пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно із частиною 4 статті 89 ЦК України, до Єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.

Судом встановлено, що згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, адресою місцезнаходження відповідача є: АДРЕСА_1 (така сама адреса відповідача зазначена позивачем у позовній заяві).

Разом з цим, позивачем до позовної заяви не додано жодного доказу, який би свідчив про направлення позовної заяви та усіх доданих до неї документів на адресу відповідача в розумінні пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що на адресу ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ-ПІДПРИЄМЦЯ ДАНЧЕНКО ОЛЕКСІЯ БОРИСОВИЧА було направлено листи за вих. №30-05/4038 від 19.04.2018 та №30-10/6256 від 11.06.2018 щодо погашення заборгованості з орендної плати по договору оренди №6651 від 11.11.2013, проте відповіді на вищезазначені листи відповідач позивачу так і не надав, заборгованість не погасив.

В цій частині суд зауважує, що до позовної заяви надано копії листів вих. №30-05/4038 від 19.04.2018 та №30-10/6256 від 11.06.2018, однак не надано належних та допустимих доказів направлення листа №30-10/6256 від 11.06.2018 на адресу ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ-ПІДПРИЄМЦЯ ДАНЧЕНКО ОЛЕКСІЯ БОРИСОВИЧА .

Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначає, що сума основної заборгованості відповідача відповідно до розрахунку заборгованості з орендної плати по договору оренди №6651 від 11.11.2013 складає 818,91 грн. При цьому, з доданого до позовної заяви розрахунку вбачаються часткові погашення заборгованості відповідачем.

Разом з цим, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження фактичного розміру сплачених відповідачем платежів у спірний період, зокрема, не надано документів (платіжних доручень, банківських виписок тощо).

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 21.02.2018 у справі №910/5226/17 належними доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості, а також встановлюють розмір заборгованості, можуть бути виключно первинні документи, оформлені у відповідності до вимог ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні".

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання РЕГІОНАЛЬНОГО ВІДДІЛЕННЯ ФОНДУ ДЕРЖАВНОГО МАЙНА УКРАЇНИ ПО МІСТУ КИЄВУ про відстрочення сплати судового збору.

2. Залишити без руху позовну заяву РЕГІОНАЛЬНОГО ВІДДІЛЕННЯ ФОНДУ ДЕРЖАВНОГО МАЙНА УКРАЇНИ ПО МІСТУ КИЄВУ.

3. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- доказів оплати судового збору в сумі 2 102 грн.;

- доказів направлення позовної заяви та усіх доданих до неї документів на адресу відповідача;

- доказів направлення позивачем листа №30-10/6256 від 11.06.2018 на адресу ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ-ПІДПРИЄМЦЯ ДАНЧЕНКО ОЛЕКСІЯ БОРИСОВИЧА;

- документів в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях, що підтверджують часткову оплату відповідачем орендних платежів (платіжні доручення, банківські виписки тощо).

5. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Приходько