ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"12" лютого 2020 р. Справа№ 925/924/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Смірнової Л.Г.

суддів: Гаврилюка О.М.

Кропивної Л.В.

за участю секретаря судового засідання Огірко А.О.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 12.02.2020р.

розглянув заяву ОСОБА_1

про відвід головуючого судді Смірнової Л.Г.

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 11.12.2019р.

у справі № 925/924/19 (суддя - Скиба Г.М.)

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

Приватного підприємства «АЛЬП-КОМ»

за участю третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачів ОСОБА_2

про визнання недійсним рішень зборів засновників підприємства

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 11.12.2019 провадження у справі №925/924/19 закрито.

Не погодившись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 11.12.2019р. та ухвалити нову ухвалу, якою направити справу на розгляд до суду першої інстанції.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №925/924/19 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя -Смірнова Л.Г., судді: Кропивна Л.В., Гаврилюк О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.01.2020р. поновлено ОСОБА_1 пропущений строк на подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 11.12.2019р. у справі №925/924/19. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Смаглія В'ячеславу Миколайовичу на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 11.12.2019р. у справі №925/924/19. Від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії головуючого судді Смірнової Л.Г.

Обґрунтовуючи відвід позивач зазначає, що суддя Смірнова Л.Г. приймала участь у розгляді справи №925/271/18 за позовом ОСОБА_2. до ОСОБА_1., ОСОБА_3 та ПП «Альп-Коп» про визнання недійсним договору купівлі-продажу, рішення засновника, рішення загальних зборів засновників та визнання недійсною редакції Статуту ПП «Альп-Ком», затверджену рішенням загальних зборів засновників, що оформлене протоколом від 08.09.2012р.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 05.11.2018р. у справі №925/271/18 позов задоволено.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2019р. (у складі колегії: головуючий суддя Коротун О.М., судді Смірнова Л.Г., Сулім В.В.) у вказаній справі апеляційну скаргу задоволено частково.

Постановою Верховного Суду від 02.07.2019р. по справі №925/271/18 постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.01.2019р. скасовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

2. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

3. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

4. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.. Відповідно до ст. 36 ГПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі..

Відповідно до ч. 3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 7 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» («Wettstein v. Switzerland»), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» («Ferrantelli and Santangelo v. Italy»), від 7 серпня 1996 року, п. 58).

ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах «Piersac vs Belgium», «Grieves vs UK»). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі «Le Comte, Van Leuveni De Meyere vs Belgium», суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі «П'єрсак проти Бельгії» («Piersac vs Belgium») ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами.

У даному контексті можна провести розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об'єктивної перевірки.

Враховуючи те, що постанова Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2019р., за участю судді Смірнової Л.Г., прийнята у іншій справі, відсутні підстави для відводу в порядку ст. 36 ГПК України.

За таких обставин, Північний апеляційний господарський суд вважає заява про відвід судді Смірнової Л.Г. є необґрунтованою.

Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду відмовляю у задоволенні заяви про відвід головуючому судді Смірнової Л.Г.

Керуючись ст. 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Визнати заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Смірнової Л.Г. у справі №925/924/19 необґрунтованою.

2. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Смірнової Л.Г. у справі №925/924/19.

Головуючий суддя Л.Г. Смірнова

Судді О.М. Гаврилюк

Л.В. Кропивна