УХВАЛА

м. Київ

07.02.2020Справа № 910/1393/20

Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА "КАБЕЛЬНА АРМАТУРА ТА МЕРЕЖІ"

до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОМК-СВ"

про стягнення 84 780,41 грн.,

ВСТАНОВИВ:

ПРИВАТНЕ ПІДПРИЄМСТВО "КАБЕЛЬНА АРМАТУРА ТА МЕРЕЖІ" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОМК-СВ" про стягнення 84 780,41 грн.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що у відповідача наявна заборгованість перед позивачем за договором поставки №1 від 01.03.2016 станом на 28.01.2020 у розмірі 84 780,41 грн., з яких 60 393, 96 грн. - вартість товару отриманого та не оплаченого; 18 410,68 - інфляційні втрати за період з 25.04.2017 по 27.01.2020; 5975,77 - проценти у розмірі 3% річних за період з 25.04.2017 по 27.01.2020.

При цьому, позивач зазначає, що 27.03.2017 між позивачем та відповідачем було підписано специфікацію №4, що є додатком до договору. На виконання специфікації №4 позивачем 27.03.2017 було поставлено та передано у власність відповідача за видатковою накладною №РН-0000018 від 27.03.2017 товар на загальну суму 57384,84 грн., а також 13.04.2017 між позивачем та відповідачем було підписано специфікацію №5 що є додатком до договору. На виконання специфікації №5 позивачем 13.04.2017 було поставлено та передано у власність відповідача за видатковою накладною №РН-0000028 від 13.04.2017 товар на загальну суму 57384,84 грн.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що у відповідача існує основна заборгованість перед позивачем на суму 60 393, 96 грн., проте з наявного у справі розрахунку позовних вимог вбачається, що окрім суми двох видаткових накладних, якими сторона підтверджує правомірність позовних вимог, позивач також враховує іншу заборгованість, яку не підтверджує жодними доказами. Так, правова природа залишку заборгованості у розмірі 72 217,28 грн. станом на 27.03.2017 не підтверджена жодними первинними доказами.

Разом з цим, з доданого до позовної заяви акту звірки взаємних розрахунків вбачається загальна сума поставленого товару у розмірі 362 449,55 грн. В свою чергу, вказаний акт звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2017 по 24.05.2019 є підписаним лише зі сторони ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА "КАБЕЛЬНА АРМАТУРА ТА МЕРЕЖІ".

Суд звертає увагу сторони, що чинним законодавством України акту звірки взаєморозрахунків не надано юридичної сили доказу наявності обов`язку сплатити грошові кошти або ж відсутності такого обов`язку. Також акт звірки не є документом, що фіксує зміст договору чи вносить зміни до договору.

Так, у розумінні статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", акт звірки взаєморозрахунків є зведеним обліковим документом, який фіксує стан розрахунків між сторонами, але сам по собі не породжує будь-яких прав та обов`язків сторін, в той час як зобов`язання сторін підтверджуються первинними документами: договором, видатковими накладними, рахунками, платіжними дорученнями тощо.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 21.02.2018 у справі №910/5226/17 належними доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості, а також встановлюють розмір заборгованості, можуть бути виключно первинні документи, оформлені у відповідності до вимог ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні".

Крім того, незрозумілим є порядок обчислення складових ціни позову, оскільки наявний у позовній заяві розрахунок позовних вимог із зазначенням залишку заборгованості відповідача перед позивачем, містить період з 27.03.2017 по 27.01.2020, при цьому позовна заява не містить обґрунтування щодо визначення конкретного періоду нарахування позивачем. Зокрема, розрахунок відсотків за користування грошовими коштами здійснюється з 25.04.2017 без обґрунтування правомірності обчислення саме з цієї дати.

Відтак, доданий до позовної заяви розрахунок позовних вимог не може бути прийнятий судом в якості обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, в розумінні приписів пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА "КАБЕЛЬНА АРМАТУРА ТА МЕРЕЖІ".

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- первинних документів в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях, що підтверджують наявність у відповідача заборгованості у розмірі 72 217,28 грн. станом на 27.03.2017;

- обґрунтованого розрахунку кожної окремої позовної вимоги, здійсненого у відповідності до вимог чинного законодавства, з зазначенням правових підстав визначення періодів нарахування та суми заборгованості.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Приходько