ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

10 лютого 2020 року м. ОдесаСправа № 923/496/19
м.Одеса

Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді М.А. Мишкіної

суддів: К.В. Богатиря, Л.В. Поліщук

Розглянувши поза межами судового засідання питання зупинення апеляційного провадження за апеляційною скаргою Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "Арго"

на рішення господарського суду Херсонської області від 08 жовтня 2019 року

у справі №923/496/19

за позовом прокурора - заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Херсонської міської ради

до Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "Арго"

про припинення права власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно

В С Т А Н О В И В:

13.06.2019р. Прокурор-заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури звернувся до господарського суду Херсонської області з позовом в інтересах держави в особі Херсонської міської ради до Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "Арго", в якому просив припинити право власності Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "Арго" на будівлі та споруди причалу № 10 по вул.Перекопській, 178-е у м.Херсоні; скасувати державну реєстрацію права власності, номер запису про право власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 30549461 від 18.02.2019р.

Підставою для представництва прокуратурою інтересів держави прокурор вказував факт порушення вимог чинного законодавства під час набуття Громадською організацією «АРГО» права власності на нерухоме майно і ,як наслідок, отримання в порушення вимог земельного законодавства права на користування земельною ділянкою для розміщення та обслуговування об`єкта нерухомого майна без проведення конкурсу. Внаслідок бездіяльності посадових осіб Херсонської міської ради, якими не перевірено законність реєстрації за Громадською організацією «АГРО» права власності на об`єкт нерухомого майна, остання отримала право користування земельною ділянкою, на якій це майно знаходиться, без конкурсу, що свідчить про порушення інтересів держави. Херсонською місцевою прокуратурою, у порядку, визначеному ч.4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", направлявся лист до Херсонської міської ради про наявність порушень інтересів держави, захист яких неналежним чином здійснюється Херсонською міською радою та вжиття заходів щодо скасування у судовому порядку права власності громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "АРГО" на нерухоме майно - будівлі і споруди по вул. Перекопська, 178-е у м. Херсоні, однак Херсонською міською радою самостійно такі заходи не вжито.

05.07.2019р. від Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "Арго" надійшов відзив на позов, в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог, вважаючи їх безпідставними та зазначаючи , окрім іншого, про відсутність в даному випадку підстав для представництва прокурором інтересів Херсонської міської ради.

Рішенням господарського суду Херсонської області від 08.10.2019р позовні вимоги задоволено в повному обсязі:

- Припинено право власності Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "АРГО" на будівлі та споруди причалу №10 по вул. Перекопській, 178-е, у м. Херсоні.

-Скасовано державну реєстрацію права власності, номер запису про право власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №30549461 від 18.02.2019.

-Стягнуто з Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "АРГО" на користь прокуратури Херсонської області судовий збір у сумі 3842,00 грн.

Рішення обґрунтоване посиланням на норм ст. 172, ч.1 ст. 181, ч.1 ст.182, ч.2, ст. 331, ст. ст. 317, 328, ч.ч. 1, 2 ст. 375, ч.2 ст. 376, ст.ст. 346, 391 ЦК України, ч. 2 ст. 3, ч. 1 ст. 22, ст. 24, ч.2 ст. 26, ч.1 ст. 27 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" , ч.ч. 1, 3 ст. 152 ЗК України , ст. ст. 5, 7 Конституції України, ч.ч. 3, 6 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" та вмотивоване тим, що Херсонська міська громадська організація любителів вітрильно-човнового відпочинку "АРГО" не отримувала у користування земельну ділянку по вул. Перекопській, 178-е у м. Херсоні для будівництва будівель і споруд човново-яхтового причалу, а також вихідні дані та інші дозвільні документи на будівництво об`єктів нерухомого майна на земельній ділянці за цією адресою. Незважаючи на відсутність правовстановлюючих документів на будівлі та споруди по вул. Перекопській, 178-е у м. Херсоні, державним реєстратором Херсонської міської ради 18.02.2019 зареєстровано за Херсонською міською громадською організацією любителів вітрильно-човнового відпочинку "АРГО" право власності на них на підставі, у тому числі, акту приймання - передачі майна від Товариства рибалок та мисливців при профкомі Херсонського склотарного заводу до Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "Арго" від 25.04.2002, який визнано судами неналежним доказом набуття права власності на вказане нерухоме майно.

Судом зазначено, що Херсонська міська рада є власником земельної ділянки площею 0,7997 га, розташованої по вул . Перекопська, 178-е у м . Херсоні, кадастровий номер земельної ділянки: :30:005:0026, на якій знаходиться вищевказане майно.Внаслідок незаконності набуття громадською організацією любителів вітрильно-човнового відпочинку "АРГО" права власності на нерухоме майно, до останньої, у порушення вимог ст. 134 ЗК України, перейшло право користування земельною ділянкою, на якій розташовано це нерухоме майно. Захист права держави в особі Херсонської міської ради на земельну ділянку комунальної власності у даному випадку можливий шляхом припинення права власності суб`єкта господарювання на об`єкт нерухомого майна, що розташований на земельній ділянці та скасування державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна.

З приводу наявності підстав для звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі Херсонської міської ради суд дійшов висновку про наявність таких підстав, враховуючи нездійснення Херсонською міською радою упродовж тривалого часу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, незвернення до суду із відповідним позовом протягом тривалого часу після звернень до відповідача (ст. 23 ЗУ " Про прокуратуру").

Не погодившись з рішенням суду від 08.10.2019р., Херсонська міська громадська організація любителів вітрильно-човнового відпочинку «Арго» звернулася до Південно-західного апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій скаржник просив скасувати оскаржене рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач, крім іншого, вказує на відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі, що , на думку скаржника, призвело до порушення норм процесуального права судом першої інстанції при задоволенні позову прокурора.

Зокрема, скаржник вказував на відсутність в даному випадку у Херсонської місцевої прокуратури підстав представляти інтереси органи місцевого самоврядування, а саме Херсонської міської ради . Херсонська міська громадська організація любителів вітрильно-човнового відпочинку «Арго» зазначає, що прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність цих підстав може бути оскаржена в судовому порядку особою, інтереси якої представляють, а їх відсутність є підставою для скасування рішення попередніх інстанцій. Проте під час подачі позовної заяви прокурором таке повідомлення було відсутнє, що підтверджується описом додатків у позовній заяви. Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні зазначає, що Херсонською місцевою прокуратурою направлявся лист до Херсонської міської ради про наявність порушень, інтересів держави, не вказуючи при цьому дату та вихідний номер вказаного листа, та яким чином вказаний доказ з`явився у матеріалах справи.

Ухвалою суду апеляційної інстанції від 20.01.2020р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Херсонської міської громадської організації любителів вітрильно-човнового відпочинку "Арго" на рішення господарського суду Херсонської області від 08 жовтня 2019 року у справі №923/496/19. Встановлено іншим учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та заяв чи клопотань з процесуальних питань до 06.02.2020р.

Під час підготовки справи до апеляційного розгляду постало питання зупинення апеляційного провадження у даній справі до закінчення перегляду в касаційному порядку справи №912/2385/18 Великою Палатою Верховного Суду (розглядається виключна правова проблема щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором).

Обговоривши питання зупинення провадження, колегія суддів дійшла наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі №923/496/19 порушено за позовом прокурора - заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Херсонської міської ради.

Твердження прокурора щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді засновані на правових нормах п.3 ч.1 ст 131-1 Конституції України, ч. 3,6 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", ст. 53 ГПК України.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" закріплено умови представництва прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді, у тому числі підстави такого представництва.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, висновки колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо необхідності передачі справи №912/2385/18 на розгляд Великої Палати Верховного Суду обґрунтовані тим, що за нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: - додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; - обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Також касаційним господарським поставлено питання щодо наслідків, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, недотримання прокурором процедури, що передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Ухвалою від 07.11.2019р. Велика Палата Верховного Суду прийняла до розгляду справу №912/2385/18 та призначила її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24.03.2020р.

Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Відповідно до ч.4 ст.236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч.2 ст. 315 ГПК України у постанові палати, об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду має міститися висновок про те, як саме повинна застосовуватися норма права, із застосуванням якої не погодилася колегія суддів, палата, об`єднана палата, що передала справу на розгляд палати, об`єднаної палати, Великої Палати.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла до висновку, що при касаційному розгляді справи №912/2385/18 Великою Палатою Верхового Суду вирішується виключна правова проблема стосовно необхідності доведення (підтвердження) прокурором підстав представництва інтересів держави в суді та процесуальних наслідків у разі встановлення відсутності підстав для такого представництва, за результатами чого будуть сформовані висновки Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норм ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" та положень ГПК України (в частині процесуального аспекта результатів вирішення справ при відсутності підстав для представництва прокурора інтересів держави в суді).

Процесуальна позиція скаржника у розглядуваній справі поряд із обґрунтуванням матеріально-правових підстав для задоволення його апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рішення включає також і заперечення підстав представництва прокурором інтересів держави в особі Херсонської міської ради в господарському суді при розгляді даної справи, при цьому таким аргументам сторони спору відповідно до п.п. "в" п.3 ч.1 ст. 282 ГПК України має бути надана оцінка (прийняття чи відхилення) апеляційним господарським судом в його постанові.

Згідно із п.7 ч.1 та ч.3 ст.228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку, зокрема при перегляді судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду. З питань, зазначених у цій статті, суд постановляє ухвалу.

Оскільки як у справі №912/2385/18, так і у розглядуваній справі №923/496/19 правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави є подібними, судова колегія вважає за необхідне з власної ініціативи зупинити провадження у справі №923/496/19 до закінчення перегляду справи № 912/2385/18 Великою Палатою Верховного Суду на підставі п.7 ч.1 ст. 228, п.11 ч.1 ст. 229 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 228,229,232-236,240, 270, 281 ГПК України,

колегія суддів -

ухвалила:

Зупинити апеляційне провадження у справі №923/496/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку справи №912/2385/18 Великою Палатою Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання згідно ст.235 ГПК України.

Згідно ст.286, п.3 ч.1 ст.287 ГПК України судом касаційної інстанції у господарських справах є Верховний Суд. Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на: ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Згідно ч.1 ст.288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя М.А. Мишкіна

Суддя К.В. Богатир

Суддя Л.В. Поліщук