ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"06" лютого 2020 р. Справа№ 910/10327/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Ткаченка Б.О.

Суліма В.В.

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво" про відвід суддям Північного апеляційного господарського суду Поляк О.І., Кропивній Л.В. та Дідиченко М.А.

від розгляду апеляційної скарги Акціонерного товариства "Сбербанк"

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.09.2019

у справі № 910/10327/19 (суддя Балац С.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аспект-Профі";

про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: Поляк О.І. (головуючий), Кропивна Л.В., Дідиченко М.А. знаходиться апеляційна скарга Акціонерного товариства "Сбербанк" на рішення Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/10327/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аспект-Профі" про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.02.2020 відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі №910/10327/19 до набрання законної сили рішення у справі №910/24550/13 за заявою ПАТ "Київський ювелірний завод" в особі ліквідатора Баскакова О.В. до Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво", Товариства з обмеженою відповідальністю "Аспект Профі", Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарткомм", Товариства з обмеженою відповідальністю "Венкер", Товариства з обмеженою відповідальністю "Авітобуд", Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнестерра" про витребування майна із чужого незаконного володіння та визнання права власності.

У судовому засіданні 03.02.2020 після винесення колегією суддів ухвали, якою відмовлено у задоволенні клопотання позивача про зупинення провадження у справі №910/10327/19 представником позивача подано заяву про відвід колегії суддів Поляк О.І., Кропивної Л.В., Смірнової Л.Г. З урахуванням зміни складу колегії суддів, заявником у судовому засіданні усно повідомлено, що відвід заявлено саме новому складу колегії: Поляк О.І. (головуючий), Кропивна Л.В., Дідиченко М.А.

Заява про відвід мотивована тим, що судді Поляк О.І., Кропивна Л.В. та Дідиченко М.А. своїми діями у справі №910/10327/19 надають необґрунтовану перевагу твердженням (висловам, запереченням) представників апелянта, тому, такі дії викликають сумнів та свідчать про упередженість даної колегії, та про відсутність безсторонності.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.02.2020 визнано необґрунтованим заявлений представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво" відвід суддям Поляк О.І., Кропивній Л.В. та Дідиченко М.А. у справі № 910/10327/19, оголошено перерву у розгляді справи №910/10327/19 до 13.02.2020 та матеріали справи № 910/10327/19 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України з метою розгляду заяви про відвід.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2020 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво" про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Поляк О.І., Кропивної Л.В. та Дідиченко М.А. передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Майданевича А.Г., суддів Ткаченка Б.О., Суліма В.В.

Відповідно до частини 1-3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно частин 7, 11 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво" про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Поляк О.І., Кропивної Л.В. та Дідиченко М.А., дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі статтею 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (пункт 66).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява №33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява №73797/01, пункт 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", пункт 32, Reports 1996-III). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26.10.1984 р. у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, №86). Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, пункт 62, ECHR 2006-XIII) (пункти 104-107).

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво" про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Поляк О.І., Кропивної Л.В. та Дідиченко М.А., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки заявник лише зазначає про наявність упередженого ставлення колегії суддів до нього, однак не наводить жодних обґрунтувань. Крім того, наведені заявником доводи на її обґрунтування фактично зводяться до незгоди сторони з процесуальним рішенням суддів, що не може бути підставою для відводу, в розумінні статей 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

Так, вказана заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво" про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Поляк О.І., Кропивної Л.В. та Дідиченко М.А. у справі №910/10327/19 не містять обставин, які підтверджують сумнів у їх неупередженості або об`єктивності.

За таких обставин, керуючись статтями 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальне Будівництво" про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Поляк О.І., Кропивної Л.В. та Дідиченко М.А. у справі №910/10327/19 відмовити.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді Б.О. Ткаченко

В.В. Сулім