ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у задоволенні відводу

"07" лютого 2020 р. Справа№ 911/842/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорногуза М.Г.

суддів: Мальченко А.О.

Агрикової О.В.

без виклику представників сторін

розглянувши заяву генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" Сав`яка О.В. про відвід головуючого судді Михальської Ю.Б. від розгляду справи №911/842/16

подану в процесі розгляду апеляційних скарг ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області та Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд"

до 1. Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області,

2. Управління Держгеокадастру у Києво-Святошинському районі Київської області,

3. Головного управління Держгеокадастру у Київській області,

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:

1. Київської міської ради,

2. Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради,

3. Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1: ОСОБА_1 ,

про визнання права оренди на земельну ділянку, скасування рішень та державної реєстрації земельних ділянок,

в с т а н о в и в :

04.02.2020 від генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" Сав`яка О.В. надійшла заява про відвід головуючого судді Михальської Ю.Б. від розгляду справи №911/842/16 (т.ХV, а.с. 175-179).

Колегія суддів (головуючий суддя - Михальська Ю.Б., Скрипка І.М., Тищенко А.І.) визнала заявлений судді Михальській Ю.Б. відвід необґрунтованим, з огляду на що, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.02.2020 р. передано справу для вирішення питання про відвід судді у порядку, встановленому ст. 32 ГПК України (т.ХV, а.с. 224-227).

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. (ч. 3 ст. 39 ГПК України).

06 лютого 2020 року о 17:10:51 протоколом автоматизовано розподілу справи між суддями для розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" судді Михальської Ю.Б. та ухвали Північного апеляційного господарського суду від 04.02.2020 р. сформовано колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Чорногуз М.Г., судді - Мальченко А.О., Агрикова О.В.

Відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 39 ГПК України, питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, розглянувши заяву генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" Сав`яка О.В. про відвід головуючого судді Михальської Ю.Б. від розгляду справи №911/842/16 та ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 04.02.2020 р. дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, виходячи з наступного.

Визначене ст.ст. 38, 42 ГПК України право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

За змістом ч. 3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Підстави для відводу (самовідводу) суддів визначено статтями 35, 36 ГПК України.

Відповідно до ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За змістом ст. 36 ГПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 р., ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В п. 66 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 03.05.2007 р. суд нагадує, що: "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі."

Як зауважував Європейський суд з прав людини, суддя є безсторонній, поки зворотне не буде доведено (справа Ле Конт, Ван Левен і Де Мейер проти Бельгії, останній абзац п.58).

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ (абз. 2 п. 1.2.1. постанови пленуму ВГСУ від 26.12.2011 р. №18).

Із заяви про відвід вбачається, що підставою заявленого відводу є те, що: "під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції головуючий суддя, керуючи ходом судового процесу, не дотримується об`єктивності та неупередженості, що полягає в непропорційному заслуховуванні пояснень сторін, надає більше часу для виступу апелянтам, чим порушує право сторін щодо доведення своїх доводів та міркувань, що виникають в ході судового процесу; на думку позивача не рівноцінно досліджує докази та факти, які надаються сторонами для доведення до суду обґрунтованості своєї позиції".

Здійснивши перевірку викладених у заяві про відвід доводів, урахуванням наявних у матеріалах справи доказів та фактичних її обставин, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Колегія суддів зазначає, що викладені у заяві про відвід судді доводи фактично зводяться до незгоди з процесуальними діями, вчиненими суддею Михальською Ю.Б. в процесі розгляду даної справи та не є підставою для задоволення відводу у справі №911/842/16.

Твердження заявника щодо упередженості суду є припущеннями, які не підтверджені наявними у матеріалах справи документами.

Колегія суддів звертає увагу скаржника на те, що ч. 3 ст. 198 ГПК України визначено, що головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Вказане свідчить про те, що процесуальні дії з визначення порядку з`ясування обставин, з посиланням в т.ч. на які обґрунтовано апеляційні скарги, віднесено до компетенції суду.

За змістом частин 2-6 статті 270 ГПК України розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу. Головуючий відкриває судове засідання і оголошує, яка справа, за чиєю скаргою та на судове рішення якого суду розглядається. Суддя-доповідач доповідає зміст судового рішення, яке оскаржено, доводи апеляційної скарги, межі, в яких повинні встановлюватися обставини і досліджуватися докази. Після доповіді судді-доповідача пояснення дає особа, яка подала апеляційну скаргу. Якщо апеляційні скарги подали обидві сторони, - першим дає пояснення позивач. Далі дають пояснення інші учасники справи.

У судовому засіданні 10.12.2019 р. суд у відповідності до частини 6 статті 270 ГПК України перейшов до розгляду по суті апеляційних скарг у даній справі, заслухавши пояснення із приводу апеляційних скарг ОСОБА_1 та частково Гатненської сільської ради.

Вказана обставина підтверджується технічним звукозаписом судового засідання та виготовленим на його підставі протоколом судового засідання від 10.12.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2019 у судовому засіданні оголошено перерву до 24.12.2019.

24.12.2019 через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_4 надійшла заява про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 04.06.2019 у справі №911/842/16.

У судове засідання, призначене на 24.12.2019, з`явилися представники позивача, відповідача-1, третьої особи-2 та третьої особи на стороні відповідача-1.

Представники позивача та третьої особи-2 зазначили, що станом на 24.12.2019 заява ОСОБА_4 про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 04.06.2019 у справі №911/842/16 не надходила на їхні поштові адреси.

Враховуючи подання заяви ОСОБА_4 про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 04.06.2019 у справі №911/842/16, з метою повного та об`єктивного вирішення справи і забезпечення всіх прав учасників процесу, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.12.2019 розгляд справи відкладено на 04.02.2020.

Тобто, судом станом на 04.02.2020 р. було частково заслухано доводи апеляційних скарг у даній справі та до заслуховування пояснень/заперечень представника позивача стосовно викладених апелянтами доводів суд, з урахуванням визначеного ст. 270 ГПК України порядку заслуховування пояснень учасників справи з визначення порядку з`ясування обстави, - не переходив.

Водночас, розгляд заявлених учасниками справи під час апеляційного провадження клопотань здійснювався судом із заслуховуванням пояснень та думок стосовно них усіх учасників справи, які були присутні в судових засіданнях.

Вказане свідчить про безпідставність тверджень заявника про те, що під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції головуючий суддя, керуючи ходом судового процесу, не дотримується об`єктивності та неупередженості, що полягає в непропорційному заслуховуванні пояснень сторін.

Твердження з посиланням на які обґрунтовано заяву про відвід - заявником жодними доказами не підтверджено.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що викладені у заяві про відвід судді твердження щодо упередженості судді Михальської Ю.Б. є припущеннями, які не підтверджені жодними матеріалами справи.

Враховуючи викладене та те, що у заяві не було наведено будь-яких доказів упередженості судді Михальської Ю.Б., а також не доведено наявності об`єктивних обставин з якими положення ст.ст. 35, 36 ГПК України пов`язують можливість задоволення заяви генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" Сав`яка О.В. про відвід головуючого судді Михальської Ю.Б. від розгляду справи №911/842/16, а тому вказана заява підлягає відхиленню.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч. 7 ст. 39 ГПК України).

Керуючись ст.ст. 35, 36, 39, 234 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" Сав`яка О.В. про відвід головуючого судді Михальської Ю.Б. від розгляду справи №911/842/16 - відмовити.

2. Матеріали справи №911/842/16 повернути для передачі визначеній протоколом від 02.09.2019 р. колегії суддів у складі: головуючий суддя - Михальська Ю.Б., судді - Скрипка І.М., Тищенко А.І. у справі №911/842/16.

Ухвала якою вирішується питання про відвід відповідно до ст. 39 та ч. 2 ст. 235 ГПК України набирає законної сили з моменту її підписання суддями та з урахуванням положень ч. 3 ст. 287 ГПК України оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя М.Г. Чорногуз

Судді А.О. Мальченко

О.В. Агрикова