ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХвала
"21" січня 2020 р. м. Ужгород Справа № 907/576/19
Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,
За участю секретаря судового засідання Мешко Р.В.
розглянувши позовну заяву заступника прокурора Закарпатської області в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів до державного підприємства Ясінянське лісомисливське господарство, смт. Ясіня Рахівського району та до приватного підприємця Кабалюк Миколи Миколайовича, смт. Ясіня Рахівського району про визнання недійсним договору купівлі-продажу№82 від 12.06.2019
За участю представників:
прокурор - Лемак Р.В., посвідчення № 040374 від 19.01.2016 року
від позивача не з`явився
від відповідача 1 - Левицький А.О., адвокат (свідоцтво серія ЗР № 21/1390 від 05.04.2018 року)
від відповідача 2 Ємчук Л.В. адвокат (ордер серії АО №1001878 від 15.11.2019)
Прокурор звернувся до Господарського суду Закарпатської області в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів до державного підприємства Ясінянське лісомисливське господарство, смт. Ясіня Рахівського району та до приватного підприємця Кабалюк Миколи Миколайовича, смт. Ясіня Рахівського району про визнання недійсним договору купівлі-продажу№82 від 12.06.2019 укладеного між ДП Ясінянське ЛМГ та ПП Кабалюк М.М. щодо придбання паливно-мастильних матеріалів на суму 3600 000 грн., на майбутнє, посилаючись на порушення вимог ст. ст. 1 3 1 - 1 Конституції України, ст.ст. 23, 24 Закону України Про прокуратуру, ст. ст. 1,2 Закону України Про публічні закупівлі.
Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 25.09.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у розгляді справи №907/576/19 призначено підготовче засідання на 23.10.2019. Також на дату судового засідання призначено до розгляду заяву прокурора про вжиття заходів забезпечення позову.
Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 23.10.2019 було відкладено підготовче засідання на 20 листопада 2019 р.
Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 20.11.2019 було продовжено строк підготовчого провадження у справі №907/576/19 та оголошено перерву в підготовчому засіданні за згодою сторін до 10 грудня 2019 року.
Ухвалою суду від 10.12.2019 у задоволенні клопотання прокуратури про вжиття заходів забезпечення позову відмовлено та закрито підготовче провадження у справі, призначено до розгляду по суті на 21.01.2020.
Прокурором у засіданні суду вказується на наявність підстав для зупинення провадження у справі з огляду на те, що на даний час існує правова проблема підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, а саме механізм реалізації права прокурора подавати позови до суду в інтересах держави є недосконалим та неоднозначним, що може становити порушення принципу юридичної визначеності.
Присутні представники відповідачів підтримали позицію прокурора у процесі щодо наявності підстав для зупинення провадження у справі.
Позивач свого повноважного представника у засідання суду не направив, причин неявки повноваженого представника суду не навів.
Як зазначає прокурор, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, ухвалою від 16.10.2019 року передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 912/2385/19 за позовом Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп", Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577, 26 грн. передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.
Касаційний суд в ухвалі від 16.10.2019 у справі № 912/2385/18 наголосив на необхідності вирішення питання, чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: 1) додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; 2) обґрунтування та доведення суду причини, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду?
Окрім того, на думку Верховного Суду, у справі є також інші питання, які становить виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду. По-перше: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності. По-друге: які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.
Суд зазначає, що спір у справі № 907/576/19 також пов`язаний з реалізацією прокурором повноважень відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, щодо представництва інтересів держави в суді.
Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою палатою Верховного Суду.
Статтями 227, 228 Господарського процесуального кодексу України встановлено вичерпний перелік підстав за яких суд, відповідно, зобов`язаний та має право зупинити провадження у справі.
Зокрема, приписами пункту 7 частини першої статті 228 ГПК України суду надано дискреційне право з власної ініціативи зупинити провадження у справі до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду, яке зупиняється до закінчення перегляду іншої справи в касаційному порядку (п.11 ст. 229 ГПК України).
За змістом названої норми, вирішення питання про зупинення провадження у справі обумовлено необхідністю досягнення правової визначеності у правозастосуванні відносно конкретної категорії справ.
З огляду на те, що висновок Великої Палати Верховного Суду щодо поставленої у справі №912/2385/18 правової проблеми сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, з урахуванням того, що постанова Верховного Суду є остаточною і виступає джерелом формування судової практики, суд вважає необхідним задовольнити клопотання відповідача та зупинити провадження у справі № 907/576/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.
Керуючись статтями 228, 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Клопотання прокурора про зупинення провадження у справі задовольнити.
2. Зупинити провадження у справі № 907/576/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.
3. Учасникам справи повідомити суд про усунення обставин, що викликали зупинення провадження у справі № 907/576/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та підлягає оскарженню у порядку, передбаченому частинами 1, 2 статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст ухвали складено та підписано 22.01.2020.

Суддя О.Ф. Ремецькі