ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"28" січня 2020 р. Справа№ 911/2179/15

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Іоннікової І.А.

Разіної Т.І.

розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігоря Леонідовича про відвід судді Кропивної Л.В.

за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігоря Леонідовича

на ухвалу Господарського суду Київської області від 12.02.2019

за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Піллар» на рішення та дії приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Варави Романа Сергійовича

у справі № 911/2179/15 (суддя Заєць Д.Г.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Квазар»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Піллар»

про стягнення 7 773 192, 50 грн та витребування майна

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.02.2019 у справі №911/2179/15 відмовлено у задоволенні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Піллар» на постанову приватного виконавця Варави Романа Сергійовича від 14.01.2019 про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП№57438374 з примусового виконання наказу Господарського суду Київської області від 19.07.2018 № 911/2179/15 та на дії приватного виконавця щодо визначення вартості майна боржника і передачі такого майна до ДП «СЕТАМ» на реалізацію. В частині визнання неправомірною оцінки майна, згідно зі Звітами про оцінку майна, складеними суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання ТОВ «Приватна експертна служба» закрито провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Фізична особа-підприємць Косолапов Ігор Леонідович звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 12.02.2019 у справі №911/2179/15 та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Піллар» з підстав відсутності порушеного права скаржника.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігоря Леонідовича на ухвалу Господарського суду Київської області від 12.02.2019 у справі № 911/2179/15 закрито.

Постановою Верховного Суду від 02.12.2019 у справі №911/2179/15 касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігоря Леонідовича задоволено. Ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 у справі № 911/2179/15 скасовано. Справу направлено до Північного апеляційного господарського суду для продовження розгляду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2019 справу № 911/2179/15 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Майданевич А.Г., Гаврилюк О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.12.2019 заяву суддів Північного апеляційного господарського суду Суліма В.В. та Майданевича А.Г., про самовідвід у справі № 911/2179/15 задоволено. Матеріали справи № 911/2179/15, за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігоря Леонідовича на ухвалу Господарського суду Київської області від 12.02.2019 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою, відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Розпорядженням № 09.1-07/587/19 керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2019 у зв`язку з задоволенням заяви суддів Північного апеляційного господарського суду Суліма В.В. та Майданевича А.Г., про самовідвід у справі №911/2179/15, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 911/2179/15.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2019 р. апеляційну скаргу у справі 911/2179/15 передано на розгляд колегії суддів у складі: Мартюк А.І (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Зубець Л.П., Кропивна Л.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.01.2020р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігоря Леонідовича на ухвалу Господарського суду Київської області від 12.02.2019 у справі № 911/2179/15 та призначено справу до розгляду на 22.01.2020.

22.01.2020 від Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігоря Леонідовича надійшла заява про відвід судді Кропивної Л.В.

Колегія суддів у складі: Мартюк А.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Зубець Л.П., Кропивна Л.В. 22.01.2020 прийняла ухвалу якою заяву про відвід судді Кропивної Л.В. від розгляду справи № 911/2179/15 визнано необґрунтованою. Зупинила провадження у справі № 911/2179/15. Матеріали справи № 911/2179/15 передала для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою для вирішення питання про відвід, відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.01.2020 для розгляду заяви про відвід судді Кропивної Л.В. визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді: Іоннікова І.А., Разіна Т.І.

Дослідивши доводи заяви про відвід судді Кропивної Л.В. колегія суддів, яка розглядає заяву, встановила наступне.

Заява про відвід колегії суддів мотивована тим, що відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2019 апеляційну скаргу у справі №911/2179/15 передано на розгляд колегії суддів у складі: Мартюк А.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Зубець Л.П., Кропивна Л.В.

Разом з тим, із публічно розміщеного на сайті «Судова влада» Додатку №1 до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджених рішенням зборів суддів від 02.10.2018 (зі змінами від 09.10.2018, 07.11.2018, 06.12.2018, 13.12.2018, 14.01.2019, 21.05.2019, 08.07.2019, 18.07.2019, 06.08.2019, 02.09.2019, 31.10.2019, 12.11.2019), «Персональний склад постійних колегій суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду з урахуванням резервних суддів» вбачається, що до складу постійних колегій суддів Другої судової палати, до складу яких входить визначена для розгляду апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігора Леонідовича на ухвалу Господарського суду Київської області від 12.02.2019 у даній справі Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач Мартюк А.І., входять судді: Алданова С.О.; Зубець Л.П. (графа 4 вказаного Додатку №1), а також судді: Зубець Л.П., Калатай Н.Ф. (графа 5 вказаного Додатку №1).

Натомість із вказаного Додатку №1 також вбачається, що суддя Кропивна Л.В. до зазначених судових колегій не входить.

За змістом п. п. 7, 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, в у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 № 475/97-ВР), закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява № 7577/02) від 3 травня 2007 року встановлено, що «безсторонність», в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

За рішенням у справі «Олександр Волков проти України» від 9 січня 2013 (104) як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (її) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії», від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява N 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії», Series A, № 86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі «Сасілор-Лормін проти Франції», заява № 65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У рішенні у справі «Білуха проти України» зазначено: «стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Дослідивши обставини визначені в заяві про відвід, колегія суддів зазначає, що єдиною підставою для заявлення відводу є те, що суддя Кропивна Л.В. не входить до складу постійної судової колегії якій передано на розгляд апеляційну скаргу, а тому, на думку заявника, було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, що є підставою для відводу відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Водночас, колегія суддів зазначає, що судді які входять до складу постійної колегії разом з суддею Мартюк А.І. (суддя доповідач), а саме судді Калатай Н.Ф. та Алданова С.О. були виключені з розподілу у зв`язку з відпусткою, а тому до складу колегії суддів автоматизованою системою розподілу судових справ між суддями було обрано суддю Кропивну Л.В., яка входить до складу суддів Другої судової палати Північного апеляційного господарського суду.

З детальним звітом про автоматизований розподіл по справі № 911/2179/15 від 19.12.2019 можна ознайомитись на сайті судової влади України за посиланням https://court.gov.ua/log_documents/24475/4873/.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що порядок визначення судді для розгляду справи порушено не було, а отже підстави для задоволення заяви про відвід судді Кропивної Л.В. відсутні.

Керуючись ст. ст. 35, 38-40 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Косолапова Ігоря Леонідовича про відвід судді Кропивної Л.В. від розгляду справи № 911/2179/15 відмовити.

Справу №911/2179/15 повернути на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя: Мартюк А.І., судді: Зубець Л.П., Кропивна Л.В.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді І.А. Іоннікова

Т.І. Разіна