ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2020 року

м. Київ

Справа № 916/495/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Кролевець О.А., Студенець В.І.,

за участю секретаря судового засідання - Охоти В.Б.,

позивача - не з`явився,

відповідача-1 - не з`явився,

відповідача-2 - не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС"

на рішення Господарського суду Одеської області

у складі судді Смелянець Г. Є.

від 10.07.2019 та

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Філінюк І. Г., Бєляновський В. В., Таран С. В.

від 16.09.2019

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС"

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства,

Розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 24.01.2020 № 29.3-02/157 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи № 916/495/19 у зв`язку із відпусткою судді Мамалуя О.О.

Згідно із витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 24.01.2020 для розгляду справи № 916/495/19 визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у наступному складі: головуючий - Губенко Н.М., судді: Кролевець О.А., Студенець В.І.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Одеської області з позовом до ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", з урахування заяви про зміну предмету позову від 20.05.2019, про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", яке оформлено протоколом загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" від 18.02.2019 № 12.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням вимог Закону України "Про товариства з обмеженою відповідальністю та додатковою відповідальністю" та положень статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" під час скликання і проведення загальних зборів учасників і відсутністю кворуму під час прийняття спірного рішення. Спірне рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", яким, зокрема, виключено ОСОБА_1 зі складу учасників товариства, безпосередньо порушують права останньої, як учасника товариства.

2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

Згідно з витягами з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 21.12.2018, учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" є ОСОБА_1 (розмір внеску до статутного фонду 7 000,00 грн) та ОСОБА_2 (розміром внеску до статутного фонду 7000,00 грн). Розмір статутного фонду товариства становить 14 000,00 грн.

06 лютого 2019 року ОСОБА_3 отримано повідомлення про проведення позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", яке відправлено 11.01.2019, що підтверджується опис вкладення у цінний лист, накладною "Укрпошти" за номером відправлення 570 та витягом із сайту "Укрпошти" щодо відстеження відправлень.

Згідно з повідомленням про проведення позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", яке складено та підписано директором товариства ОСОБА_2 11.01.2019, товариство повідомляє, що директором товариства прийнято рішення: 1. Скликати позачергові загальні збори засновників (учасників) товариства, 2. Позачергові загальні збори засновників (учасників) призначити на 12.02.2019, початок зборів о 15 годині за адресою м. Одеса, вул. Сабанєєв міст, 5/7, з наступним порядком денним: 1. Обрання ревізійної комісії товариства; 2. Прийняття рішення про розробку слів та музики то гімну товариства та затвердження; 3. Про зміну адреси товариства. Про інші питання рішення по яким необхідно прийняти загальними зборами засновників (учасників) товариства буде повідомлено додатково.

Відповідно до повідомлення про проведення позачергових загальних зборів директор товариства на виконання повідомлення про проведення позачергових загальних зборів від 11.01.2019 прийняв рішення та надає додатковий перелік питань порядку денного по яким необхідно прийняти рішення на загальних зборах засновників (учасників) товариства, які відбудуться 12.02.2019 о 15:00 за адресою: 65082, м. Одеса, вул. Сабанєв міст, 5/7, а саме: 1. Прийняття рішення про виключення зі складу засновників (учасників) товариства ОСОБА_1 та визначення порядку здійснення всіх розрахунків із останньою. 2. Прийняття рішення про здійснення перерозподілу часток та затвердження статутного капіталу товариства. 3. Прийняття рішення про доповнення видів діяльності товариства згідно з Класифікатором видів економічної діяльності (далі КВЕД) та внесення відповідних змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. 4. Прийняття рішення про зміну адреси місця знаходження товариства. 5. Прийняття рішення про звільнення з посади директора товариства ОСОБА_2 з 18 лютого 2019 року. 6. Прийняття рішення про призначення на посаду директора товариства ОСОБА_4 з 19 лютого 2019 року. 7. Прийняття рішення про викладення статуту товариства у новій редакції, про затвердження та державну реєстрацію статуту. 8. Прийняття рішення про надання повноважень директору товариства на проведення державної реєстрації нової редакції статуту та змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

18 лютого 2019 року відбулися загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", які оформлені протоколом №12 (надалі - Протокол), згідно з яким на зборах 18.02.2019 були присутні ОСОБА_2 , який володіє 50% статутного капіталу.

Відповідно до Протоколу порядок денний вказаних зборів наступний: 1. Прийняття рішення про виключення зі складу засновників (учасників) товариства ОСОБА_1 та визначення порядку здійснення розрахунків з останньою. 2. Прийняття рішення про здійснення перерозподілу часток та затвердження статутного капіталу товариства. 3. Прийняття рішення про доповнення видів діяльності товариства згідно з Класифікатором видів економічної діяльності (далі - КВЕД) та внесення відповідних змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. 4. Прийняття рішення про зміну адреси місцезнаходження товариства. 5. Прийняття рішення про звільнення з посади директора товариства ОСОБА_2 з 18.02.2019. 6. Прийняття рішення про призначення на посаду директора товариства ОСОБА_4 з 19.02.2019. 7. Прийняття рішення про викладення статуту товариства у новій редакції, про затвердження та державну реєстрацію статуту. 8. Прийняття рішення про надання повноважень директору Товариства на проведення державної реєстрації нової редакції статуту та змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Згідно з Протоколом на вказаних зборах 18.02.2019 прийняті наступні рішення: По-першому питанню вирішено виключити зі складу засновників товариства ОСОБА_1 та здійснити з нею всі розрахунки у вигляді виплати вартості частини майна пропорційну її частці в статутному капіталі товариства, грошовими коштами в порядку та строки, встановлені діючим законодавством України. По-другому питанню вирішено затвердити перерозподіл часток статутного капіталу товариства із розміром 14 000,00 грн 100% учаснику ОСОБА_2 По-третьому питанню вирішено доповнити види діяльності товариства згідно з Класифікатором видів економічної діяльності та внесення відповідних змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. По-четвертому питанню вирішено визначити адресу місцезнаходження товариства: м . Одеса , вул. Сабанєєв міст , 5 / 7 кв. 504. По п`ятому питанню вирішено звільнити з посади директора товариства з 18.02.2019 ОСОБА_2 По-шостому питанню вирішено призначити на посаду директора товариства з 19.02.2019 ОСОБА_4 . По-сьомому питанню вирішено викласти статут товариства у новій редакції та затвердити державну реєстрацію статуту. По-восьмому питанню вирішено надати повноваження директору товариства на проведення державної реєстрації нової редакції статуту та змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до пунктів 1.1, 6.3 статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", який затверджений загальними зборами учасників (протокол №1 від 30.05.2005) та зареєстрований Жовтневою районною адміністрацією м. Одеси (реєстраційний №04056836Ю0021379 від 16.04.2002), із змінами, державну реєстрацію яких проведено 12.01.2006 №3008370 (надалі - Статут) учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" є: ОСОБА_1 із часткою у статутному капіталі 50% та ОСОБА_2 із часткою у статному капіталі 50%. Розмір статутного капіталу становить 14 000,00 грн.

Згідно з пунктом 4.2 Статуту учасники товариства мають право: брати участь в керуванні справами товариства в порядку, визначеному у Статуті; брати участь в розподілі прибутки і одержувати його частину (діведенти); вийти у встановленому порядку з товариства; здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства у порядку, встановленому законом; одержувати інформацію про діяльність Товариства.

Відповідно до пункту 9.1 Статуту органами управління товариства є: вищий орган управління - збори учасників, виконавчий орган - директор.

Пунктом 9.2 Статуту визначено, що вищим органом товариства є збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або признаних ними представників.

Згідно з пунктом 9.3 Статуту учасники мають кількість голосів, пропорційно розміру їх частки в статутному капіталі.

Відповідно до пункту 9.4 Статуту до компетенції зборів учасників належить: а) визначення основних напрямків діяльності товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання; б) внесення змін та доповнень до статуту товариства; в) встановлення розміру, форми та порядку внесення учасниками додаткових вкладів; г) вирішення питання про придбання товариством частки учасника; д) прийом нових учасників, виключення та вихід учасника з товариства; є) призначення та звільнення з посади директора, а також обрання та відклик членів ревізійної комісії; ж) затвердження результатів діяльності товариства за рік, включаючи його філії, дочірні підприємства, затвердження звітів та звітів ревізійної комісії, напрямків використання та порядку розподілу прибутків, визначення порядку покриття збитків, строк та порядок виплати частки прибутку (дивідендів); з) прийняття по поданню голови зборів рішення про купівлю цінних паперів підприємств та організацій; і) утворення, реорганізація та ліквідація дочірніх підприємств, філій та представництв, затвердження положень (статутів) про них, рішення питання про входження товариства до асоціацій та об`єднань та вихід з них; к) прийняття рішень про притягнення до майнової відповідальності посадових осіб органів управління товариства; л) затвердження правил процедури та внутрішніх документів товариства, визначення організаційної структури товариства; м) визначення умов оплати праці директора, а також посадових осіб підприємств, філій та представництв, дочірніх підприємств, створених товариством; н) розгляд конфліктних ситуацій, що виникають між директором товариства та трудовим колективом та застосування мір до їх вирішення; о) прийняття рішення про припинення діяльності товариства, призначення ліквідаційної комісії, затвердження ліквідаційного балансу. З питань визначених у підпунктах а), в), г), д) цього пункту рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують учасники, що володіють у сукупності більш як 50 відсотками загальної кількості голосів учасників товариства.

Пунктом 9.8 Статуту передбачено, що збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш, як 60% голосів.

Відповідно до пунктів 9.10, 9.11 Статуту збори учасників скликаються не менше двох разів на рік. Позачергові збори учасників скликаються головою товариства при наявності обставин зазначених в установчих документах, у разі неплатоспроможності товариства, а також у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу. Учасники товариства, що володіють не менш як 10% голосів можуть вимагати скликання загальних зборів. Збори учасників товариства повинні скликатися також на вимогу виконавчого органу.

Товариством з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" не надано суду належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність самого повідомлення про скликання загальних зборів на 18.02.2019, в якому викладена обов`язкова інформація про дату, час, місце проведення, порядок денний зборів, а також не надано належних доказів надсилання/вручення такого повідомлення ОСОБА_1 .

Матеріали справи не містять жодних відомостей про те, що 12.02.2019 були проведені загальні збори та про прийняття будь-яких рішень учасниками товариства 12.02.2019.

3. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Рішенням Господарського суду Одеської області від 10.07.2019, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.09.2019, позов задоволено. Визнано недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", яке оформлене протоколом загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" від 18.02.2019 № 12. Відмовлено у задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2 .

Рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції мотивовані тим, що:

- у порушення положень статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" та вимог Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", загальні збори товариства, які відбулися 18.02.2019 взагалі не були скликані, ані за ініціативи виконавчого органу товариства, ані на вимогу учасника товариства чи наглядової ради;

- ОСОБА_1 , як учасник товариства, взагалі ніяким чином не повідомлялася про скликання загальних зборів товариства 18.02.2019, внаслідок чого була позбавлена можливості прийняти участь у загальних зборах 18.02.2019;

- загальними зборами учасників товариства 18.02.2019 прийняті рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів і кворуму для прийняття відповідних рішень, та всі прийняті загальними зборами 18.02.2019 рішення не були включені до порядку денного загальних зборів;

- відповідачем у справах про визнання недійним рішення загальних зборів є господарське товариство, а не його окремі учасники (акціонери), оскільки відповідне рішення є результатом волевиявлення не окремого учасника, а загальних зборів учасників як органу товариства.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі скаржник просить скасувати рішення Господарського суду Одеської області від 10.07.2019 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.09.2019 і прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

5. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що:

- суди першої та апеляційної інстанцій не в повному обсязі з`ясували обставини справи, які мають значення для правильного вирішення спору, а також неправильно та неповно дослідили докази, що призвело до відповідності висновків судів обставинам справи;

- судами першої та апеляційної інстанцій не взято до уваги те, що у матеріалах справи містяться повідомлення про проведення позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", які відправлено 11.01.2019 та 12.01.2019;

- фактично позачергові загальні збори учасників товариства проводились 12.02.2019, проте оскільки нотаріальне завірення відбулось 18.02.2019, тому і на рішенні загальних зборів встановлена наступна дата. Тому фактично предметом спору є обставини які відбулись 12.02.2019;

- на думку скаржника, з боку Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" відсутні порушення чинного законодавства відносно повідомлення та проведення 12.02.2019 позачергових загальних зборів учасників товариства.

6. Доводи інших учасників справи

23 січня 2020 року від позивача надійшов відзив на касаційну скаргу відповідача, у якому міститься клопотання про поновлення строку на подання відзиву.

В обґрунтування поважності пропуску строку на подання відзиву на касаційну скаргу представник позивача зазначив те, що 08.01.2020 почав представляти інтереси позивача та лише 13.01.2020 ознайомився із касаційною скаргою, тому з об`єктивних причин не мав можливості надати відзив у встановлений судом термін - до 08.01.2020.

Згідно із частиною 1 статті 295 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право подати до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом касаційної інстанції в ухвалі про відкриття касаційного провадження.

За змістом частин 1, 4 статті 119 Господарського процесуального кодексу України пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли Господарським процесуальним кодексом України встановлено неможливість такого поновлення.

Натомість відповідно до частини другої статті 119 Господарського процесуального кодексу України за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. При цьому суд не може продовжити строк понад встановлений Господарським процесуальним кодексом України строк (правова позиція викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16).

Враховуючи, що строк для подання відзиву на касаційну скаргу встановлений в ухвалі Верховного Суду від 17.12.2019 на час звернення з відповідним клопотанням сплив, у суду касаційної інстанції відсутні підстави для його задоволення. Відтак, відзив позивача на касаційну скаргу відповідача залишається без розгляду на підставі частини 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

7. Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

З урахуванням меж розгляду справи судом касаційної інстанції, визначених статтею 300 Господарського процесуального кодексу України, та згідно із компетенцією, визначеною законом, Верховний Суд в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

8. Джерела права й акти їх застосування. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій

Частиною 1 статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно із положеннями частин 1 та 2 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом частини 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Тобто підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову. (Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21.10.2015 у справі № 3-670гс15).

Згідно із статтею 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Відповідно до статті 116 Цивільного кодексу України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, зокрема, брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом.

У пункті 1 частини 1 статті 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) також визначено, що учасники товариства мають право брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства.

За змістом статті 97 Цивільного кодексу України управління товариством здійснюють його органи, якими є загальні збори учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.

У частині 1 статті 98 Цивільного кодексу України передбачено, що загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу.

Компетенція загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю визначена у статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Відповідно до зазначеної норми загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства. Питання, передбачені частиною другою цієї статті, та інші питання, віднесені законом до компетенції вищого органу товариства, не можуть бути віднесені до компетенції інших органів товариства, якщо інше не випливає з цього Закону. До виключної компетенції загальних зборів учасників статутом товариства також може бути віднесено вирішення інших питань.

При розгляді судами корпоративних спорів, суди мають враховувати, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів) та інших органів господарського товариства є актами, оскільки ці рішення зумовлюють настання правових наслідків, спрямованих на регулювання господарських відносин, і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів учасника товариства рішенням загальних зборів.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів, зокрема, є прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Статтею 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також: 1) з ініціативи виконавчого органу товариства; 2) на вимогу наглядової ради товариства; 3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства. Річні загальні збори учасників скликаються протягом шести місяців наступного за звітним року, якщо інше не встановлено законом. До порядку денного річних загальних зборів учасників обов`язково вносяться питання про розподіл чистого прибутку товариства, про виплату дивідендів та їх розмір. Якщо вартість чистих активів товариства знизилася більш як на 50 відсотків порівняно з цим показником станом на кінець попереднього року, виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників, які мають відбутися протягом 60 днів з дня такого зниження. До порядку денного таких загальних зборів учасників включаються питання про заходи, які мають бути вжиті для покращення фінансового стану товариства, про зменшення статутного капіталу товариства або про ліквідацію товариства. У разі порушення обов`язку, передбаченого частиною третьою цієї статті, та визнання товариства банкрутом до закінчення трирічного строку з дня зниження вартості чистих активів, передбаченого частиною третьою цієї статті, члени виконавчого органу солідарно несуть субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями товариства. Члени виконавчого органу, які доведуть, що не знали і не мали знати про таке зниження вартості чистих активів товариства або голосували за рішення про скликання загальних зборів учасників у зв`язку із зниженням вартості чистих активів товариства, звільняються від відповідальності за порушення цього обов`язку. Вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам. Виконавчий орган товариства повідомляє про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства. Разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання. Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів. У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників. Загальні збори учасників можуть прийняти рішення з будь-якого питання без дотримання вимог, встановлених цим Законом та статутом товариства щодо порядку скликання загальних зборів учасників та щодо повідомлень, якщо в таких загальних зборах учасників взяли участь всі учасники товариства та всі вони надали згоду на розгляд таких питань.

Згідно зі статтею 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників. Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства. Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення. У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін. Виконавчий орган товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників. Пропозиції учасника або учасників товариства, які в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства, підлягають обов`язковому включенню до порядку денного загальних зборів учасників. У такому разі таке питання вважається автоматично включеним до порядку денного загальних зборів учасників. Після надсилання повідомлення, передбаченого частиною третьою цієї статті, забороняється внесення змін до порядку денного загальних зборів учасників, крім включення нових питань відповідно до частини сьомої цієї статті. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства про внесення змін до порядку денного не менше ніж за 10 днів до запланованої дати загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства, відповідно до частини четвертої цієї статті. До порядку денного можуть бути внесені будь-які зміни за згодою всіх учасників товариства. У такому разі положення частин восьмої і дев`ятої цієї статті не застосовуються. Виконавчий орган товариства зобов`язаний надати учасникам товариства можливість ознайомитися з документами та інформацією, необхідними для розгляду питань порядку денного на загальних зборах учасників. Виконавчий орган товариства забезпечує належні умови для ознайомлення з такими документами та інформацією за місцезнаходженням товариства у робочий час, якщо інший порядок не передбачений статутом товариства.

Відповідно до статті 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) загальні збори учасників проводяться в порядку, встановленому цим Законом та статутом товариства. Учасники товариства беруть участь у загальних зборах учасників особисто або через своїх представників. Загальні збори учасників передбачають спільну присутність учасників товариства в одному місці для обговорення питань порядку денного або можуть проводитися у режимі відеоконференції, що дозволяє бачити та чути всіх учасників загальних зборів учасників одночасно. На загальних зборах учасників, що проводяться відповідно до частини третьої цієї статті, ведеться протокол, у якому фіксуються перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення. Протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа. Кожен учасник товариства, який взяв участь у загальних зборах учасників, може підписати протокол. Рішення з питань, не включених до порядку денного загальних зборів учасників, приймається лише за умови, що у них беруть участь всі учасники товариства, які одностайно надали згоду на розгляд таких питань. Повноваження представника за довіреністю щодо надання такої згоди мають бути спеціально обумовлені довіреністю. Усі витрати на підготовку та проведення загальних зборів учасників несе товариство. Якщо загальні збори учасників ініційовані учасником товариства, витрати на підготовку та проведення таких загальних зборів учасників несе учасник товариства, який ініціює їх проведення, якщо інше рішення не прийнято загальними зборами учасників. Загальні збори учасників проводяться за місцезнаходженням товариства, якщо інше не встановлено статутом товариства. Проведення загальних зборів за межами території України допускається лише за одностайною письмовою згодою всіх учасників товариства.

Статтею 34 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що рішення загальних зборів учасників приймаються відкритим голосуванням, якщо інше не передбачено статутом товариства. Рішення з питань, передбачених пунктами 2, 3, 13 частини другої статті 30 цього Закону, приймаються трьома чвертями голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань. Рішення загальних зборів учасників з питань, передбачених пунктами 4, 5, 9, 10 частини другої статті 30 цього Закону, приймаються одностайно всіма учасниками товариства, які мають право голосу з відповідних питань. Рішення загальних зборів учасників з усіх інших питань приймаються більшістю голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань. Статутом товариства може встановлюватися інша кількість голосів учасників товариства (але не менше, ніж більшість голосів), необхідна для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів учасників, крім рішень, які відповідно до цього Закону приймаються одностайно. Відповідні положення можуть бути внесені до статуту, змінені або виключені з нього одностайним рішенням загальних зборів учасників, у яких взяли участь всі учасники товариства.

Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як встановлено судами першої та апеляційної інстанцій, Товариство з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" не надало суду належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність самого повідомлення про скликання загальних зборів на 18.02.2019, в якому викладена обов`язкова інформація про дату, час, місце проведення, порядок денний зборів, а також не надало належних доказів надсилання/вручення такого повідомлення ОСОБА_1 .

Також судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що на загальних зборах учасників товариства 18.02.2019 були присутні тільки ОСОБА_2 , який володіє 50% статутного капіталу.

Враховуючи вище наведене, суд першої інстанції встановивши, що ОСОБА_1 не було повідомлено про дату, час, місце проведення загальних зборів учасників товариства, призначених на 18.02.2019 та не було ознайомлено з порядком денним зборів, чим позбавлено її права на участь в управлінні товариством через діяльність у вищому органі товариства - загальних зборах, та такі збори були неповноважними, враховуючи відсутність кворуму для проведення загальних зборів, з урахуванням положень пункту 9.8 Статуту, дійшов правомірного висновку, з яким підставно погодився суд апеляційної інстанції, про наявність підстав для задоволення позову в частині визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", яке оформлене протоколом загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" від 18.02.2019 № 12.

Суд касаційної інстанції відхиляє аргументи скаржника про те, що судами першої та апеляційної інстанцій не взято до уваги те, що у матеріалах справи містяться повідомлення про проведення позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС", які відправлено 11.01.2019 та 12.01.2019, оскільки, як встановлено судами першої та апеляційної інстанцій у вказаних повідомленнях зазначалось про проведення позачергових загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Главбуд Плюс" саме 12.02.2019. Натомість предметом даного спору є вимоги про визнання недійсними загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" від 18.02.2019.

Всі інші доводи скаржника у касаційній скарзі фактично зводяться до переоцінки обставин справи, що не є компетенцією Верховного Суду, враховуючи вимоги статті 300 Господарського процесуального кодексу України.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" та "Рябих проти Російської Федерації"), у справі "Нєлюбін проти Російської Федерації", повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень.

9. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно із статтею 309 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

На підставі вищевикладеного Верховний Суд, в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених судами попередніх інстанцій фактичних обставин справи, перевірив правильність застосування норм матеріального та процесуального права та прийшов до висновку, що оскаржувані рішення та постанова є законними та обґрунтованими, а тому касаційна скарга не підлягає задоволенню.

З огляду на наведене Верховний Суд дійшов висновку про необхідність залишення касаційної скарги відповідача без задоволення, а судових рішень першої та апеляційної інстанцій без змін через відсутність передбачених процесуальним законом підстав для їх скасування.

10. Судові витрати

З огляду на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАВБУД ПЛЮС" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Одеської області від 10.07.2019 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.09.2019 у справі №916/495/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Н.М. Губенко

Судді О.А. Кролевець

В.І. Студенець