30.01.2020Справа № 910/8097/19
Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши матеріали справи
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр-агро-продукт"
до Публічного акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України"
про зобов`язання повернути майно
Представники сторін: не викликались
21.06.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою від повільністю "Укр-агро-продукт" з вимогами Публічного акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" про зобов`язання повернути майно.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач в порушення норм чинного законодавства України без законної підстави користується належним позивачу майном.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.01.2020 № 910/8097/19 позов задоволено.

Відповідно до частини 2 статті 246 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

За приписами частини 5 статті 246 Господарського процесуального кодексу України в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

Згідно з частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (пункт 1 частини 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що під час розгляду справи № 910/8097/19 представник відповідача недобросовісно користувався та зловживав процесуальними правами, що проявлялося в зухвалій поведінці, порушенні порядку проведення судового засідання, встановленого головуючим, заявлення неодноразово завідомо безпідставних відводів, затягування судового розгляду.

Відповідно до статті 198 Господарського процесуального кодексу України при одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні. Головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку з дотриманням прав учасників судового процесу.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

У судовому засіданні 05.12.2019 судом попереджено представника відповідача - ОСОБА_1 про неприпустимість зловживання процесуальними правами та наголошено, що у разі повторного зловживання процесуальними правами судом буде застосовано заходи процесуального примусу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2019 попереджено Публічне акціонерне товариство "Державна продовольчо-зернова корпорація України" про неприпустимість зловживання процесуальними правами.

У судовому засіданні 16.01.2020 представником відповідача заявлено усне клопотання про ознайомлення з матеріалами справи на стадії дослідження доказів, зокрема, з протоколом огляду доказів за їх місцезнаходженням від 17.12.2019.

Заслухавши представника відповідача суд зазначив, що в останнього був майже місяць на ознайомлення з протоколом огляду доказів, однак, представник відповідача наданим правом на ознайомлення не скористався, у зв`язку з чим відповідачу було відмовлено.

Водночас, представник відповідача зазначив, що перебував у відрядженнях та відпустці, у зв`язку із новорічними святами, відтак, не мав можливості ознайомитися з матеріали справи до судового засідання, призначеного на 16.01.2020. Разом з тим, представник відповідача зазначив, що має право на ознайомлення з матеріалами справи в будь-який зручний час для представника відповідача.

У судовому засіданні 16.01.2020 судом повторно зроблено попередження до представника відповідача про неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Вказане вище підтверджується технічним записом судового засідання від 16.01.2020, який буде долучено до ухвали.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем до відділу діловодства Господарського суду міста Києва було подано три клопотання (заяви) про ознайомлення з матеріалами справи, а саме: 25.07.2019, 30.10.2019 та 15.11.2019. Однак, відповідач не скористався своїм правом та не ознайомився з матеріалами справи, натомість, в судовому засіданні 16.01.2020 наполягав на ознайомленні, що має наслідком затягування судового розгляду.

Крім того, суд зазначає, що відповідачем не забезпечено явку уповноваженого представника для огляду доказів за їх місцезнаходженням, призначеного на 17.12.2019. При цьому протягом судового розгляду відповідача представляли три адвокати, що свідчить про потенційну можливість забезпечити як явку представника на вчинення окремої процесуальної дії, так і ознайомлення з матеріалами справи протягом місяця перерви між судовими засіданнями.

Суд наголошує, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 08.05.2018 р. у справі № 910/1873/17).

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" зробив висновок про те, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Статтею 44 Правил адвокатської етики визначено, що адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 21 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем було подано чотири заяви про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/8097/19. Вказані заяви визнані судом необґрунтованими, відповідачу було відмовлено у задоволенні заявлених відводів.

Враховуючи те, що представник відповідача - ОСОБА_1, неодноразово зловживала процесуальними правами, перешкоджаючи судочинству, що полягало, зокрема, в зухвалій поведінці, заявлення завідомо безпідставних відводів, порушенні порядку проведення судового засідання, встановленого головуючим, затягуванні судового розгляду, суд вважає за необхідне повідомити Публічне акціонерне товариство "Державна продовольчо-зернова корпорація України" про зловживання ОСОБА_1 процесуальними правами з метою вжиття відповідних заходів.

Підсумовуючи вищенаведене, суд зазначає, що представником Публічного акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" - ОСОБА_1 було порушено ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 43, п. 1 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", приписи ст. 44 Правил адвокатської етики.

Відповідно до частини 6 статті 246 Господарського процесуального кодексу України окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

Згідно з частиною 7 статті 246 Господарського процесуального кодексу України з метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Керуючись статтями 246, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Направити окрему ухвалу Публічному акціонерному товариству "Державна продовольчо-зернова корпорація України".

2. Зобов`язати Публічне акціонерне товариство "Державна продовольчо-зернова корпорація України" вжити заходів, спрямованих усунення виявлених судом порушень представником відповідача - ОСОБА_1 та запобігти їх повторенню.

3. Встановити Публічному акціонерному товариству "Державна продовольчо-зернова корпорація України" строк для надання відповіді на окрему ухвалу протягом місяця з дня вручення вказаної ухвали.

Згідно з частиною 2 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Н.Б.Плотницька