Господарський суд
Житомирської області
_________________________________________
______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2020 р. м. Житомир Справа № 906/606/19

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Машевської О.П.

за участю секретаря судового засідання: Нероди І.В.

за участю представників сторін:

від позивача: Ляхов О.В. - адвокат, довіреність №7631-К-О від 13.12.2019 року, дійсна до 13.12.2022 року.

від відповідача: не прибув

Розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" (м. Київ)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія"Євро-Фасад" (м. Новоград-Волинський, Житомирської області)

про зобов`язання вчинення дій

Процесуальні дії по справі.

Відповідно до ухвали суду від 26.06.19р. провадження у справі за позовом АТ КБ "Приватбанк" до відповідача ТОВ "Будівельна компанія "Євро-Фасад" про зобов`язання визнати та включити до проміжного ліквідаційного балансу кредиторські вимоги у загальному розмірі 71 331, 86 грн було відкрите за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Розглядаючи справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін, суд вживав заходи, з урахуванням вимог ч. 5 ст. 252 ГПК України щодо належного повідомлення сторін.

Так, ухвалу про відкриття провадження у справі від 26.06.2019 року так і ухвалу від 11.07.2019 року, надіслану на юридичну адресу відповідача було повернуто суду з відміткою органу зв`язку про причини повернення "За закінченням терміну зберігання" (а.с. 1-3, 13-15 т. 2).

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадянських формувань" судом отримано Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" за № від 02.09.2019 року щодо відповідача та встановлено, що юридична адреса Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" відповідає тій, на яку було надіслані ухвали суду про відкриття провадження у справі від 26.06.2019 року та 11.07.2019 року, а с аме: 11700, Житомирська область, м. Новоград-Волинський, вул. Шевченка, будинок 10 (а.с. 16-19, т. 2).

В межах процедури спрощеного позовного провадження суд постановлено наступні ухвали: від 11.07.2019 року про відкладення розгляду справи по суті на 02.09.2019 року

Відповідно до ухвали суду від 02.09.2019 року суд ухвалив розглядати справу №906/606/19 за правилами загального позовного провадження та замінив судове засідання, призначене на 02.09.19 для розгляду справи по суті, підготовчим засіданням. Одночасно, суд ухвалив розмістити на офіційному веб-сайті Судової влади України оголошення про дату, час та місце судового засідання, а також ухвалив Державному реєстратору Комунального підприємства "Центр державної реєстрації" Садківської сільської ради надіслати на поштову адресу суду письмові пояснення щодо внесеного запису за №7000490 від 27.02.2019 року про рішення засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" () щодо припинення юридичної особи в результаті реорганізації, вказавши вид реорганізації (злиття, приєднання, поділ чи перетворення, інше).

В межах підготовчого провадження постановлено наступні ухвали: від 30.09.2019 року про відкладення підготовчого засідання на 24.10.2019 року.

Як свідчать матеріали справи, 22.10.2019 року Державний реєстратор Комунального підприємства "Центр державної реєстрації" Садківської сільської ради надіслав суду відповідь в якій повідомив про те, що 27.02.2019 року звернувся керівник Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" з оригіналом рішення учасників щодо припинення юридичної особи шляхом приєднання; подані документи відповідали вимогам Закону та 27.02.2019 року було внесено запис до Єдиного державного реєстру щодо "Внесення рішення учасників юридичної особи щодо припинення в результаті реорганізації" шляхом приєднання (а.с. 41-42, т. 2).

Відповідно до ухвали суду від 24.10.2019 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 календарних днів по 02.01.2020 року та відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 12.12.2019 року.

Відповідно до ухвали суду від 12.12.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу №906/606/19 до судового розгляду по суті на 16.01.2020 року.

В засіданні розгляду справи по суті 16.01.2020 року судом оголошено вступну та резолютивну частину рішення суду про часткове задоволення позову.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позивач Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулося з позовом до суду до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" з вимогою про: зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро-Фасад" в особі голови комісії, визнати та включити до проміжного ліквідаційного балансу кредиторські вимоги у загальному розмірі 71 331, 86 грн, з яких: 71 328, 86 грн заборгованість за Договором від 16.05.2014р за послугою "Кредитний ліміт" та 3,00 грн заборгованість за Договором від 13.04.2011 року.

В обґрунтування підстав поданого позову позивач посилається на ухилення відповідача ТОВ "Будівельна компанія "Євро Фасад" від визнання кредиторських вимог та включення їх у зазначеній сумі до проміжного ліквідаційного балансу.

Оскільки відповідач ТОВ "Вікторія-Фарм" в особі ліквідатора ухилився від визнання кредиторських вимог в розумінні ст. 112 ЦК України, тому позивач просить зобов`язати відповідача в особі голови комісії у судовому порядку визнати їх та включити до проміжного ліквідаційного балансу.

В якості правових підстав позову позивач посилається на ст.ст. 11, 105, 110-112, 525-526, 599, 610 ЦК України.

Відповідач ТОВ "Будівельна компанія "Євро Фасад" відзиву на позов не подав, участі у змагальному процесі не приймав. Так, 25.10.2019 року відповідач надіслав суду лист за №14 від 23.10.2019 року в якому повідомив про те, що відзив на позовну заяву здійснюється в процесі виготовлення.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач так як і відповідач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що сторони зобов`язані демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються їх безпосереднього, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 2 ст. 178 ГПК України, справу розглянуто за наявними у ній матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 22.03.2017 року в справі №910/3139/17, що набрало 07.04.2017 року законної сили, було стягнуто солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельний дім харчових технологій" (04050, м. Київ, вул. Мельникова, буд. 12, ідентифікаційний код 32597173) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" (11708, Житомирська обл., м. Новоград-Волинський, вул. Шевченка, буд. 10, ідентифікаційний код 36083254) на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, б. 50, ідентифікаційний код 14360570) 15000 (п`ятнадцять тисяч) грн 00 коп заборгованості за кредитом, 6287 (шість тисяч двісті вісімдесят сім) грн 74 коп заборгованості по процентам за користування кредитом, 600 (шістсот) грн 00 коп заборгованості по комісії, 1345, (одна тисяча триста сорок п`ять) грн 93 коп пені та судового збору у розмірі 1600 (одна тисяча шістсот) грн 00 коп (а.с. 28-34, т. 1).

Відповідно до ч. 4 ст. 75 ГПК України вказано, що обставини, встановлені рішенням суду, зокрема, у господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що з 27.02.2019 року відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" (11700, Житомирська область, м. Новоград-Волинський, вул. Шевченка, буд. 10, ) перебуває у стані припинення за рішенням засновників, а значиться головою комісії з припинення або ліквідатор Гарбовський Олександр Сергійович (а.с. 255-258, т. 1).

Заявою від 26.04.2019 року позивач звернувся до ліквідаційної комісії ТОВ "Будівельна компанія "Євро Фасад" із кредиторськими вимогами на суму 71 331, 86 грн та просив розглянути та визнати вимоги на суму 71 331, 86 грн, включити їх до проміжного ліквідаційного балансу/передавального акту ТОВ "Будівельна компанія "Євро Фасад" (), а саме:

- 71 328, 86 грн заборгованість по Договору за послугою "Кредитний ліміт";

- 3,00 грн заборгованість по Договору розрахунково-касового обслуговування (а.с. 223-230, т. 1).

Позивач, як кредитор, просив розглянути та включити на підставі ст.ст. 105, 110-112 ЦК України, вказані вимоги на суму 71331, 86 грн до проміжного ліквідаційного балансу/передавального акту Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія"Євро Фасад" та письмово повідомити кредитора - ПАТ "КБ "Приватбанк" про результати розгляду даної заяви.

Дана заява з кредиторськими вимогами повернулася позивачу АТ КБ "Приватбанк" без вручення 13.05.2019 року, що підтверджується інформацією з офіційного сайта УДППЗ "Укрпошта" (а.с. 230, т.1).

Спір у даній справі стосується визнання та включення кредиторських вимог позивача Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" у сумі 71 331, 86 грн до проміжного ліквідаційного балансу відповідача у зв`язку із припинення діяльності відповідача в результаті його реорганізації шляхом приєднання.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

За загальним правилом статті 6 та частини 1 статті 672 Цивільного кодексу України (надалі за текстом - ЦК України) сторони є вільними у визначенні умов договору з врахуванням вимог цього Кодексу , інших актів цивільного законодавства.

Умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства становлять зміст договору ( ч.1 ст. 628 ЦК України).

Якщо у договорі, який сторони уклали, містяться елементи різних договорів до яких застосовуються відповідні положення актів цивільного законодавства, такий договір є змішаним ( ч.2 ст. 628 ЦК України).

Договір (змішаний договір) є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (змішаного договору) ( ч.1 ст. 638 ЦК України).

Істотними умовами договору (змішаного договору) є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди ( ч. 2 ст. 638 ЦК України).

Статтею 639 ЦК України визначено, що договір (змішаний договір) може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Згідно з частиною 2 цієї статті Кодексу якщо сторони домовилися укласти договір (змішаний договір) за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.

Договір як правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами) , в тому числі з використанням факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису тощо ( ч. ч. 2 та 3 статті 207 ЦК України).

Момент укладення договору (змішаного договору) за загальним правилом визначається за правилом ч. 1 ст. 640 ЦК України: договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію (оферту) укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції (акцепт).

З врахуванням викладеного суд виходить з того, що інформація, яка повинна бути надана до моменту укладання договору однією із сторін є частиною пропозиції (публічної оферти) та істотною умовою договору, оскільки обов`язковість її оприлюднення прямо передбачена статтями 633 та 634 ЦК України ( постанова ВП ВС від 29.05.2018 року у справі № 305/1180/15-ц та постанова ВП ВС від 12 грудня 2018 року у справі № 755/11648/15-ц).

За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець, в даному випадку Банк.

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Так, відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору ( ч. 2. статті 1056-1 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1067 ЦК України договір банківського рахунка укладається для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунка у банку на умовах, погоджених сторонами. Згідно з ч. 2 цього Договору Банк зобов`язаний укласти договір банківського рахунка з клієнтом, який звернувся з пропозицією відкрити рахунок на оголошених банком умовах, що відповідають закону та банківським правилам.

Відповідно до ч.1 ст.1069 ЦК України, якщо відповідно до договору банківського рахунку банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу.

Судом встановлено, що вимоги Публічного акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" в загальній сумі 24 836, 67 грн, з яких: 15 000, 00 грн заборгованості за кредитом, 6287, 74 грн заборгованості по процентам за користування кредитом, 600, 00 заборгованості по комісії, 1345, 93 грн пені, 1600, 00 грн витрат по сплаті судового збору, зокрема до ТОВ "Будівельна компанія "Євро Фасад" грунтуються на рішенні Господарського суду міста Києва у справі №910/3139/17 від 22.03.2017 року, що набрало законної сили 07.04.2017 року та не виконане, тому підлягають включенню до передавального акту Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" у повному обсязі.

Включенню до передавального акту Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" підлягають також кредиторські вимоги Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" на суму 3,00 грн заборгованості за Договором №б/н від 13.04.2011 року.

Натомість не підлягають включенню до передавального акту Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" кредиторські вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", які нараховані за період, неохоплений рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/3139/17 від 22.03.2017 року.

Склад кредиторських вимог Банку є наступним: за період з 12.02.2016р. по 22.04.2019 року заборгованість за кредитом в сумі 15000, 00 грн (за рішенням суду №910/3139/17 від 22.03.2017 - за період з 14.03.2016 по 10.01.2017 року); за період з 12.02.2016 по 22.04.2019 року заборгованість по процентам в сумі 27 914, 41 грн (за рішенням суду №910/3139/17 від 22.03.2017 - за період з 25.02.2016 по 10.01.2017 року); за період з 18.10.2016 року по 22.04.2019 року пені в сумі 26 339, 45 грн; за період з 01.11.2016 по 22.04.2019 року заборгованість по комісії (за рішенням суду №910/3139/17 від 22.03.2017 - за період з 01.11.2016 по 10.01.2017 року).

Суд звертається до правової позиції викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 444/9519/12, згідно з якою припис абзацу 2 частини першої статті 1048 ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання (пункти 53 - 54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 444/9519/12). Така правова позиція викладена у постанові КГС у складі ВС від 13.05.19 у справі №910/18618/17.

Відповідно до п. 3.2.1.1.8. Умов та правил надання банківських послуг (надалі у тексті - Умови) зазначено, що проведення платежів клієнта у порядку обслуговування кредитного ліміту, проводиться банком протягом одного року з моменту підписання угоди про приєднання клієнта до "Умов та правил надання банківських послуг" (або у формі "Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки" або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт- банк/інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовій або електронною інформацією, або в будь-якій іншій формі, далі "Угода"). При належному виконанні клієнтом зобов`язань, передбачених "Умов та правил надання банківських послуг", за відсутності заперечень за місяць до закінчення терміну обслуговування ліміту, проведення платежів клієнта у порядку обслуговування ліміту може бути продовжено банком на той самий строк. Термін також може бути змінений банком згідно з п.3.2.12.3.4 цього розділу "Умов та правил надання банківських послуг". Згідно ст. 212, 651 ЦК України при порушенні клієнтом будь-якого із зобов`язань за кредитом, банк на свій розсуд, починаючи з 91-го дня порушення будь-якого із зобов`язань має право встановити інший термін повернення кредиту.

Отже, встановивши 12.01.2016 року відповідачу кредитний ліміт в розмірі 15000, 00 грн на поточний рахунок № НОМЕР_1 , відкритий на підставі договору від 16.05.2014 року, та здійснивши в подальшому його кредитування, позивач в такий спосіб надав відповідачу кредит, та оскільки такі умови відповідач прийняв, останній є стороною договору за послугою "Кредитний ліміт" від 12.01.2016 року.

Згідно з ч. 7 ст. 180 ГК України строком дії господарського договору є час, впродовж якого існують господарські зобов`язання сторін, що виникли на основі цього договору.

Згідно з правилом ч. 1 ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору.

Таким чином, сторони погодили строк дії договору за послугою "Кредитний ліміт" від 12.01.2016 року в один рік з можливістю продовження банком цього договору на той самий строк, однак лише за умови належного виконання відповідачем зобов`язань за таким договором.

Розмір кредиту, розмір відсотків за користування кредитом та строк, на який передано кошти і протягом якого позичальник зобов`язаний повернути кредит та сплатити відсотки, є істотними умовами договору (постанова ВП ВС від 23 січня 2019 року у цивільній справі № 464/3790/16-ц).

Якщо в зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін).

При цьому в законодавстві визначаються різні поняття: як «строк договору», так і «строк (термін) виконання зобов`язання» (статті 530, 631 ЦК України).

Відповідно до статті 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Так, закінчення строку дії договору за послугою "Кредитний ліміт" від 12.01.2016 року не звільняє відповідача від обов`язку повернути кошти банку, а також проценти за користуваннями ними, що нараховані в межах строку його дії, тобто за період охоплений рішенням Господарського суду міста Києва від 22.03.2017 у справі №910/3139/17.

Суд враховує, що ст. ст. 1048 та 1054 ЦК України не містять обов`язку позичальника сплачувати комісію за користування кредитом. Тому суд вважає, що після спливу визначеного договором строку кредитування, у кредитодавця також припиняється право нараховувати позичальнику комісію за користування кредитом, аналогічно як і проценти за кредитом.

Щодо включення до передавального акту Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" кредиторські вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" за пенею в розмірі 26 339, 45 грн, який перевищує розмір пені в сумі 1345, 93 грн, що стягнута рішенням Господарського суду міста Києва від 22.03.2017 року у справі №910/3139/17.

Відповідно до п. 3.2.1.5.1. Умов вказано, що при порушенні клієнтом будь-якого із зобов`язань по сплаті відсотків за користування кредитом, передбачених п.п. 3.2.1.2.2.2., 3.2.1.4.1., 3.2.1.4.2, 3.2.1.4.3, термінів повернення кредиту, передбачених п.п. 3.2.1.1.8., 3.2.1.2.2.3, 3.2.12.3.4, винагороди, передбаченого п.п. 3.2.1.2.2., 3.2.1.4.4, 3.2.1.4.5, 3.2.1.4.6. клієнт виплачує банку за кожний випадок порушення пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла у період, за який сплачується пеня, (у % річних) від суми простроченого платежу за кожний день прострочення платежу. А в разі реалізації банком права на встановлення іншого строку повернення кредиту. Клієнт сплачує банку пеню у розмірі, зазначеному у п. 3.2.1.4.1.3. від суми заборгованості за кожен день прострочення.

Насамперед позивач не довів обґрунтованість заявлених вимог за пенею в сумі 26 339, 45 грн, за винятком стягнутої пені в сумі 1345, 93 грн в судовому порядку.

Верховний Суд України, зокрема, у постанові від 4 листопада 2015 року у справі № 6-1120цс15, і Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 грудня 2018 року у справі № 703/1181/16-ц та від 20 березня 2019 року у справі №761/26293/16-ц (провадження №14-64цс19) дійшли висновку, що стягнення з відповідача на користь позивача пені у розмірі, що більше ніж удвічі перевищує суму простроченого зобов`язання, не можна вважати таким, який би відповідав завданню цивільного судочинства - справедливому розгляду і вирішенню справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 104 ЦК України вказано, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Згідно з частиною третьою статті 105 ЦК України передбачено, що учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

Виконання функцій комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) може бути покладено на орган управління юридичної особи.

Строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється, не може становити менше двох і більше шести місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи (ч. 5 ст. 105 ЦК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 105 ЦК України кожна окрема вимога кредитора, зокрема щодо сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, розглядається, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

Як встановлено судом, юридична особа-відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" () перебуває з 27.02.2019 року в процесі припинення за рішення засновників шляхом приєднання.

Як свідчать матеріали справи, 26.04.2019 року позивач надіслав на адресу ліквідаційної комісії Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" (м. Новоград-Волинський, вул. Шевченка, 10) заяву з кредиторськими вимогами до відповідача, просив розглянути вимоги банку зі сплати заборгованості на суму 71331, 86 грн та включити їх до проміжного ліквідаційного балансу/передавального акту ТОВ "Будівельна компанія "Євро Фасад", однак яка повернулася на адресу позивача 13.05.2019 року без виконання.

У відповідності до ч. 1 ст. 107 ЦК України кредитор може вимагати від юридичної особи, що припиняється, виконання зобов`язань якої не забезпечено, припинення або дострокового виконання зобов`язання, або забезпечення виконання зобов`язання, крім випадків, передбачених законом.

У відповідності до ч. 2 ст. 107 ЦК України, після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Згідно із ч. 3 ст. 107 Цивільного кодексу України передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом.

Суд звертається до позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 11.07.2012 у справі № 6-65цс12, за якою, виходячи з аналізу змісту норм статей 104, 105, 110 ЦК України, ліквідація є такою формою припинення юридичної особи за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами у передбачених ними випадках, у результаті якої вона припиняє свою діяльність (справи і майно) без правонаступництва, тобто без переходу прав та обов`язків до інших осіб. Іншою формою припинення юридичної особи є передача всього свого майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам-правонаступникам у результаті злиття, приєднання, поділу чи перетворення (статті 104 - 109 ЦК України). У розумінні зазначених норм закону приєднання - це така форма реорганізації, при якій одна юридична особа включається до складу іншої юридичної особи, що продовжує існувати й далі, але в більшому масштабі. Приєднувана ж організація припиняє свою діяльність як самостійна юридична особа. У разі приєднання на підставі передавального (а не ліквідаційного) акта орган, який здійснює державну реєстрацію юридичної особи, виключає юридичну особу, яка припинила діяльність, з державного реєстру. Юридична особа-правонаступник, до якої внаслідок приєднання перейшли майно, права та обов`язки припиненої юридичної особи, несе відповідальність за її зобов`язаннями в повному обсязі (стаття 107 ЦК України).

При універсальному правонаступництві майно особи, як сукупність прав та обов`язків, які їй належать, переходить до правонаступника як єдине ціле, причому в цій сукупності єдиним актом переходять всі окремі права та обов`язки, які належали на момент правонаступництва праводавцю, незалежно від того, виявлені вони на цей момент чи ні. При універсальному правонаступництві, зважаючи на відсутність повної визначеності у складі майна, правонаступник спрямовує свою волю не на набуття окремих прав або обов`язків, а на набуття усієї їх сукупності. В результаті він вступає навіть в такі правовідносини, про існування яких міг не знати.

З урахуванням наведеного, оскільки у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників на підставі ч. 1 ст. 104 ЦК України шляхом універсального правонаступництва (переходять всі існуючі зобов`язання) позивач не наділений обов`язком звертатися до відповідача із вимогою про включення його кредиторських вимог до передавального акту, а в силу статті 107 ЦК України, вправі вимагати від відповідача в особі комісії з його припинення як виконання цих зобов`язань так і включення кредиторських вимог за такими зобов`язаннями до передавального акту.

З огляду на зазначене, враховуючи той факт, що відповідач перебуває в стані припинення, за рішенням засновника в результаті реорганізації шляхом приєднання, суд не може задовольнити вимогу позивача в редакції, наведеній ним у прохальній частині позову "зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" в особі голови комісії, визнати та включити до проміжного ліквідаційного балансу ТОВ "БК"Євро Фасад" кредиторські вимоги...", натомість суд визнає обґрунтованою вимогу про включення до передавального акту Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" кредиторські вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" в задоволеній частині.

Щодо розподілу судового збору.

У відповідності до ч. 9 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за подачу позову покладається на відповідача повністю.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" (11700, Житомирська область, Новоград-Волинський район, вул. Шевченка, буд.10, ) включити до передавального акту Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" кредиторські вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1д, ) у загальному розмірі 24836,67грн, з яких: 15000, 00 грн заборгованості за кредитом; 6287, 74 грн заборгованості по процентам за користування кредитом; 600, 00 грн заборгованості по комісії; 1345, 93 грн пені; 1600, 00 грн судового збору; 3,00 грн заборгованості за Договором №б/н від 13.04.2011 року. Видати наказ.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Євро Фасад" (11700, Житомирська область, Новоград-Волинський район, вул. Шевченка, буд.10, ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1д, ) судовий збір в розмірі 1921,00грн. Видати наказ.

4. В задоволенні решти позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 27.01.20

Суддя Машевська О.П.

Віддрукувати:

1 - в справу

2,3 - сторонам (рек. з повідомл.)

4- засновнику ТОВ "Будівельна компанія "Євро Фасад" ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 (рек. з повідом.)

5- на адресу Філії №1 ТОВ "Будівельна компанія"Євро Фасад" (10020, м. Житомир, вул. О.Клосовського, буд. 14, кв. 31 (рек. з повід.)