УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін та залишення відповіді на відзив без розгляду

24.01.2020Справа № 910/16092/19

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Фермерського господарства "Агроінвест-Топилище"

до Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу"

про стягнення 22 032,30 грн

ВСТАНОВИВ:

Фермерське господарство "Агроінвест-Топилище" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" (далі - відповідач) про стягнення 22 032,30 грн, з яких 17 624,38 грн основного боргу, 3 084,00 грн пені, 528,73 грн штрафу, 458,23 грн інфляційних втрат та 336,96 грн 3 % річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором № 9 про надання послуг сільськогосподарською технікою від 18.02.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

27.11.2019 (у встановлений судом строк) до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому серед іншого відповідач просить суд здійснювати розгляд справи з викликом сторін.

17.12.2019 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

Розглянувши викладене у відзиві на позовну заяву клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У частині 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Так, при вирішенні питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, суд, з посиланням на положення чинного процесуального закону, оскільки у справі № 910/16092/19 ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, і справа не є складною з огляду на наявні в ній матеріали, дійшов висновку про можливість здійснення розгляду даної справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

Звертаючись до суду з відповідним клопотанням, відповідач вказує на наявність спірних питань (щодо договірних відносин, виконання робіт), у зв`язку з чим задля всебічного та повного з`ясування обставин справи, просить суд здійснювати розгляд справи з викликом сторін.

Проте, суд не вбачає необхідності в розгляді справи з викликом сторін та призначення судового засідання у цій справі.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд з цим, ч. 6 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Оскільки предметом позову в цій справі є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Щодо поданої позивачем відповіді на відзив, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 3, 4 статті 166 Господарського процесуального кодексу України у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотиви їх визнання або відхилення. До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою статті 165 цього Кодексу. Відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом.

Статтею 113 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Так, судом в ухвалі про відкриття провадження у справі від 19.11.2019 було встановлено позивачу строк - протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов для подання до суду відповіді на відзив на позов, з дотриманням приписів статті 166 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з інформацією з офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» за пошуковим ідентифікатором поштового відправлення 838, суд встановив, що відзив на позовну заяву отримано позивачем 30.11.2019.

Відповідно до частини 1 статті 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Таким чином, останнім днем встановленого судом строку для подання відповіді на відзив було 05.12.2019, натомість позивачем подано до суду відповідь на відзив 17.12.2019, тобто з порушенням встановленого судом строку.

Частиною 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи те, що відповідь на відзив подано позивачем до суду з пропуском встановленого судом строку, приймаючи до уваги відсутність клопотання про поновлення пропущеного строку на подання відповідної заяви по суті справи, суд дійшов висновку залишити подану позивачем відповідь на відзив без розгляду на підставі частини 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 118, 234, 235, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін відмовити.

2. Залишити відповідь на відзив Фермерського господарства "Агроінвест-Топилище" без розгляду.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в частині залишення відповіді на відзив у порядку та строк, передбачені статтями 254 - 256 Господарського процесуального кодексу України, в іншій частині оскарженню не підлягає окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Нечай