УХВАЛА

про залишення заяви без руху

27.01.2020Справа № 910/9773/19

Суддя Господарського суду міста Києва Головіна К.І., розглянувши матеріали

заявиТовариства з обмеженою відповідальністю "Параді"
прозміну предмета позову

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Параді"

до 1) Реєстратора Комунального підприємства "Світоч" міста Києва Алієва Гусейна Азіза Огли;

2) Акціонерне товариство "Альфа-Банк";

3) ОСОБА_1

про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Параді" (далі - ТОВ "Параді", позивач) із позовом до Реєстратора Комунального підприємства "Світоч" міста Києва Алієва Гусейна Азіза Огли, Акціонерне товариство "Альфа-Банк" (далі - АТ "Альфа-Банк", відповідач-2) про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування рішень.

У обгрунтування позову ТОВ "Параді" вказало на наявність підстав для визнання протиправними дій реєстратора КП "Світоч" міста Києва Алієва Гусейна Азіза Огли щодо реєстрації права власності за АТ "Укрсоцбанк" нерухомого майна (нежитлові приміщення № 1 - 19 (група приміщень № 2, літ. "А"), загальною площею 209,8 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, вул. Празька, буд. 25-А, а також нежитлових приміщень першого поверху: № 1 - 18 (група приміщень № 2) (літера А), загальною площею 286,2 кв.м., розташованих за адресою: м. Київ, вул. Бойченка Олександра, буд. 9-Б), що належить позивачу.

У позові ТОВ "Параді" просить суд:

- визнати протиправними дії реєстратора КП "Світоч" міста Києва Алієва Гусейна Азіза Огли щодо проведення 07.05.2019 державної реєстрації права власності за АТ "Укрсоцбанк" на нежитлові приміщення № 1 - 19 (група приміщень № 2, літ. "А"), загальною площею 209,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Празька, буд. 25-А;

- визнати протиправними дії реєстратора КП "Світоч" міста Києва Алієва Гусейна Азіза Огли щодо проведення 07.05.2019 державної реєстрації права власності за АТ "Укрсоцбанк" на нежитлові приміщення першого поверху: № 1 - 18 (група приміщень № 2) (літера А), загальною площею 286,2 кв.м., реєстраційний номер 00, за адресою: м. Київ, вул. Бойченка Олександра, буд. 9-Б;

- визнати протиправним та скасувати рішення реєстратора КП "Світоч" міста Києва Алієва Гусейна Азіза Огли про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 46750861 від 07.05.2019, згідно з яким 07.05.2019 внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 31442288 про державну реєстрацію права власності за АТ "Укрсоцбанк" на нежитлові приміщення № 1 - 19 (група приміщень № 2, літ. "А"), загальною площею 209,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Празька, буд. 25-А;

- визнати протиправним та скасувати рішення реєстратора КП "Світоч" міста Києва Алієва Гусейна Азіза Огли про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 46749955 від 07.05.2019, згідно з яким 07.05.2019 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис № 31441398 про державну реєстрацію права власності за АТ "Укрсоцбанк" на нежитлові приміщення першого поверху: № 1 - 18 (група приміщень № 2) (літера А), загальною площею 286,2 кв.м., реєстраційний номер 00, за адресою: м. Київ, вул. Бойченка Олександра, буд. 9-Б.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.08.2019 р. за вказаною позовною заявою відкрите провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, сторонам надана можливість реалізувати свої процесуальні права та обов`язки.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.11.2019 р. за клопотанням позивача до розгляду справи була залучена фізична особа - ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , відповідач-3) у якості третього співвідповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.01.2020 р. первісного співвідповідача-2 - АТ "Укрсоцбанк" було замінено на його правонаступника - АТ "Альфа-Банк".

У підготовчому засіданні 15.01.2020 р. від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог.

Частиною 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що позивач до закінчення підготовчого засідання має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Дослідивши вказану заяву, суд встановив, що вона направлена на зміну предмета позову без зміни його обгрунтувань та підстав. Так, у цій заяві ТОВ "Параді", окрім заявлених позовних вимог, просить:

- скасувати запис № 31442288 про державну реєстрацію права власності за АТ "Укрсоцбанк" на нежитлові приміщення № 1 - 19 (група приміщень № 2, літ. "А"), загальною площею 209,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, за адресою: м. Київ, вул. Празька, буд. 25-А;

- скасувати запис № 31441398 про державну реєстрацію права власності за АТ "Укрсоцбанк" на нежитлові приміщення першого поверху: № 1 - 18 (група приміщень № 2) (літера А), загальною площею 286,2 кв.м., реєстраційний номер 00, за адресою: м. Київ, вул. Бойченка Олександра, буд. 9-Б.

У той же час, суд вважає, що вказану заяву слід залишити без руху, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 169 ГПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Право позивача на зміну предмета або підстави позову може бути реалізоване позивачем шляхом подання до суду відповідної письмової заяви, яка за формою і змістом має відповідати вимогам позовної заяви, а тому до заяви про зміну предмета позову мають застосовуватися положення ГПК, якими врегульовано аналогічні питання до позовної заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору визначені у таких розмірах: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за заяву про вжиття заходів та забезпечення позову - 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020 р. прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб становить 2 102,00 грн.

Таким чином, заявник повинен був сплатити за дві немайнові вимоги судовий збір у розмірі 4 204,00 грн., проте, вимог закону у цій частині не виконав.

Доводи ТОВ "Параді" про те, що вимоги про скасування записів про реєстрацію права власності мають похідний характер від вже заявлених вимог про визнання протиправними та скасування рішень державного реєстратора, а тому не підлягають оплаті судовим збором, суд не приймає до уваги та зазначає, що зміст положень ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" та ч. 6 ст. 20 ГПК України дає підстави для висновку, що незалежно від того, яка вимога заявляється позивачем - основна чи похідна, кожна з них має бути окремо оплачена судовим збором.

Посилання ТОВ "Параді" на постанову Верховного Суду від 12.11.2019 р. у адміністративній справі № 640/21330/18, у який суд визначив, що вимога про скасування рішення податкового органу є наслідком протиправності акта, а тому є однією вимогою, у зв`язку із чим, на думку позивача, дана судова практика має бути застосована господарським судом при прийнятті поданої ним заяви, суд відхиляє, оскільки такий висновок Верховним Судом був зроблений у контексті вирішення спору по суті та застосування норм матеріального права, а не при визначенні дотримання порядку сплати судового збору та застосування процесуального закону.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

Керуючись ст.ст. 46, 169, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву Товариству з обмеженою відповідальністю "Параді" про зміну предмета позову залишити без руху.

Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Параді" строк у десять днів з дня вручення даної ухвали на усунення вказаних в ній недоліків.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків у визначений судом строк, заява про зміну предмета позову буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Головіна К.І.