ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"27" січня 2020 р. м. ХарківСправа № 922/3241/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

при секретарі судового засідання Казмерчук М.Т.

за участю представників:

позивача: Волторніст С.І., ордер серія ВІ № 1002888 від 03.10.2019 р., свідоцтво серія ПТ № 1952 від 09.01.2018 р.

першого відповідача: не з`явився

другого відповідача: не з`явився

третьої особи: не з`явився

в межах підготовчого провадження, розглянувши клопотання адвоката, який діє в інтересах неповнолітньої громадянки України ОСОБА_1 про залучення третіх осіб (вх. № 1223 від 20 січня 2020 року), у справі

за позовом ОСОБА_2 , м. Харків,

до першого відповідача - ОСОБА_1 , м. Лизогубівка,

другого відповідача - Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківскої області - Марюхніч Жанни Євгенівни, м. Харків,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Приватне підприємство «Вячеслав», смт. Васищеве,

про скасування дії про внесення змін та виключення зі складу засновників,-

здійснюється фіксування судового процесу технічними засобами - програмно апаратним комплексом "Діловодство суду", серійний номер диска CD-R 922/3241/19

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області (за правилами загального позовного провадження) перебуває справа № 922/3241/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округ Харківської області Марюхніч Жанни Євгенівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Приватне підприємство "Вячеслав", про скасування реєстраційної дії про внесення змін до відомостей про юридичну особу (приватне підприємство "Вячеслав"), що не пов`язані зі змінами в установчих документах від 08 липня 2019 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вчинену приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округ Харківської області Марюхніч Жанною Євгенівною, та про виключення ОСОБА_1 зі складу засновників/учасників приватного підприємства "Вячеслав".

20 січня 2020 року адвокат, який діє в інтересах неповнолітньої громадянки України ОСОБА_1 , надав до матеріалів справи клопотання про залучення третіх осіб (вх. № 1223), у якому просить суд залучити у якості законного представника неповнолітньої ОСОБА_1 її мати - ОСОБА_3 та Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради, як третю особу.

Суд розглянувши клопотання адвоката, який діє в інтересах неповнолітньої громадянки України ОСОБА_1 , зазначає наступне.

За змістом статті 169 ГПК України клопотання з процесуальних питань подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадку, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Загальні вимоги до форми та змісту клопотання внормовані статтею 170 ГПК України. Так, частинами 1 та 2 статті 170 ГПК України встановлено, що будь-яке письмове клопотання повинно містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом. Письмове клопотання підписується заявником чи його представником.

Відповідно до частини 9 статті 60 ГПК України у разі подання представником до суду /…/ клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідного клопотання.

За умови частини 1 статі 44 ГПК України усі фізичні і юридичні особи здатні мати процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, боржника (процесуальна правоздатність). Фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи здатні особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (процесуальна дієздатність).

Отже, здатність фізичної особи здійснювати свої господарські процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (господарська процесуальна дієздатність), належить виключно фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу господарських відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Як встановлено судом, адвокат Щербань Сергій Геннадійович звернувся до суду із клопотанням про залучення: законного представника неповнолітньої громадянки України ОСОБА_1 її матір - ОСОБА_3 та Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, як третю особу. При цьому, адвокат, на підтвердження свої повноважень на представництво неповнолітньої, надав письмовий договір про надання правової допомоги від 14 січня 2020 року, який складений між ним та неповнолітньою особою з урахуванням дозволу, наданого матір`ю неповнолітньої - ОСОБА_3 , про що міститься відповідний напис на договорі.

Зі змісту матеріалів господарської справи вбачається, що перший відповідач, ОСОБА_1 , є неповнолітньою особою. Даний факт підтверджений наявною в матеріалах справи копією паспорта громадянина України від 20 червня 2018 року із РНОКППІ НОМЕР_1 , у відповідності до даних якого, останній 06 червня 2019 року виповнилось 16 років, тобто є неповнолітньою.

Перебуваючи у процесуальному статусі сторони або іншої особи, яка бере участь у справі, неповнолітній наділяється всім комплексом прав та обов`язків, передбачених господарським процесуальним законодавством, та не має будь-яких переваг порівняно з повнолітніми учасниками процесу. Це пов`язано з тим, що основою процесу є диспозитивність, тому, незалежно від віку певного суб`єкта процесуальних відносин, він має широке коло прав та може вільно, на свій розсуд, ними розпоряджатися. Покладення процесуальних обов`язків також не залежить від віку учасника процесу, оскільки їх існування дозволяє впорядкувати судочинство та правовідносини між судом, як уповноваженим державним органом, і заінтересованими в результаті справи особами.

Однак, якщо повнолітні учасники процесу можуть повністю усвідомлювати значення своїх дій, то неповнолітні особи, з огляду на вікові особливості та відсутність достатнього життєвого досвіду, можуть мати помилкове уявлення про правильність своєї поведінки. Важливою процесуальною гарантією забезпечення інтересів неповнолітнього у господарському процесі є участь батьків або осіб, що їх замінюють. За українським процесуальним законодавством вказані особи є "законними представниками".

Так, згідно статті 242 ЦК України батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей.

В порядку статті 237 та частини 1 статті 242 ЦК України ОСОБА_3 є законним представником неповнолітньої особи - ОСОБА_1 .

При цьому, суд зазначає про відмінність правової регламентації поняття законний представник неповнолітньої особи із поняттям представництво за нормами цивільного законодавства України. В даному випадку, процедурні питання, пов`язані із забезпеченням належного захисту прав та інтересів неповнолітньої особи, регламентуються нормою статті 57 ГПК України, яка встановлює правову регламентацію участі законних представників у господарському судочинстві та має імперативну форму. Так, відповідно до частини 2 статті 57 ГПК України, неповнолітніх осіб можуть представляти у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом.

Тобто, господарський процесуальний кодекс України, з метою забезпечення прав і свобод осіб та виконання завдання господарського судочинства, передбачає, що право особи бути представником у суді неповнолітньої особи належить виключно законному представникові. Ці вимоги законодавства щодо законного представництва у господарському процесі є чіткими та передбачуваними, що дозволяє суду та учасникам справи утриматися в рамках змагального процесу, а також забезпечити рівність учасників перед законом і судом.

Законний представник, в свою чергу, за умовами частини 3 статті 57 ГПК України, може доручити ведення справи в суді іншим особам, які відповідно до закону мають право здійснювати представництво в суді.

Оскільки першому відповідачу в даній справі менше 18 років та, відповідно, останній може реалізовувати весь спектр прав та обов`язків, визначених нормами Господарського процесуального кодексу України, через свого законного представника, то наявний в справі договір про надання правової допомоги від 14 січня 2020 року є таким, що не узгоджується із нормами господарського судочинства, адже складний із неповнолітню громадянкою України ОСОБА_1 , проти того, що стороною договору повинна бути її матір, як законний представник інтересів неповнолітньої.

Згідно з частиною 4 статті 170 ГПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

В розрізі викладеного, враховуючи, що клопотання підписано особою, повноваження якої не підтверджені належним чином, суд, керуючись частиною 4 статті 170 ГПК України, повертає заявникові без розгляду клопотання як таке, що подано через недодержання частини 2 даної статті процесу.

Водночас, суд зазначає, що відповідно до статті 3 Конвенції "Про права дитини", прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН від 20 листопада 1989 року, ратифікованою Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Базові положення принципу забезпечення найкращих інтересів дитини покладені в основу багатьох рішень Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року N 475/97-ВР.

Згідно частини 2 статті 11 ГПК суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (частина 4 згаданої статті).

З огляду на те, що стороною (першим відповідачем) даного судового процесу є неповнолітня особа та виходячи з норм частини 2 статті 57 та частини 1 статті 58 ГПК України, суд, з власної ініціативи, залучає до участі у справі законного представника неповнолітньої особи ОСОБА_1 матір - ОСОБА_3 .

Керуючись 44, 57, 58, 170, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката, який діє в інтересах неповнолітньої громадянки України ОСОБА_1 , про залучення третіх осіб (вх. № 1223 від 20 січня 2020 року) повернути без розгляду.

Залучити до участі у справі законного представника неповнолітньої особи ОСОБА_1 матір - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи та законному представнику першого відповідача.

Ухвалу підписано 28 січня 2020 року.

Суддя Н.В. Калініченко

справа № 922/3241/19