ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"28" січня 2020 р. Справа№ 910/17048/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Демидової А.М.

Владимиренко С.В.

розглянувши заяву Дочірнього підприємства "Край Проперті" про відвід суддів Скрипки І.М. та Тищенко А.І. від розгляду справи № 910/17048/17

за апеляційною скаргою Дочірнього підприємства "Край Проперті" на рішення господарського суду міста Києва від 18.10.2019 (повний текст підписано 24.10.2019)

у справі №910/17048/17 (суддя Босий В.П.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Сбербанк"

до Дочірнього підприємства "Край Проперті" (відповідач - 1)

Приватного акціонерного товариства "Універсам № 16" (відповідач - 2)

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - 1:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Сіті-Стейт" (третя особа - 1)

Товариство з обмеженою відповідальністю "Сітістейтсервіс" (третя особа - 2)

Товариство з обмеженою відповідальністю "Консалтингова фірма "Прометей" (третя особа - 3)

про стягнення 44 371 014, 76 дол. США, що у гривневому еквіваленті становить 1 159 188 722, 84 грн., а також 445 927 447, 65 грн. пені, що разом становить 1 605 116 170, 49 грн.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Північного апеляційного господарського суду (у складі колегії суддів: головуючого судді Скрипки І.М., суддів: Михальської Ю.Б., Тищенко А.І.) перебуває справа № 910/17048/17.

03.01.2020 через канцелярію суду від представника Дочірнього підприємства "Край Проперті" О. Суткевича надійшла заява про відвід суддів Скрипки І.М. та Тищенко А.І. від розгляду справи №910/17048/17, яка мотивована наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів.

Заявник зазначає, що судді Скрипка І.М., Тищенко А.І. розглядали апеляційну скаргу Дочірнього підприємства "Край Проперті" на ухвалу господарського суду міста Києва від 13.08.2019 про відмову у задоволенні заяви Дочірнього підприємства "Край Проперті" про визнання таким, що не підлягає виконанню наказу господарського суду міста Києва від 03.04.2018 у справі № 910/16205/17 за позовом Акціонерного товариства "Сбербанк" до Дочірнього підприємства "Край Проперті" про стягнення 100 000, 00 дол. США заборгованості з кредиту.

Доводи Дочірнього підприємства "Край Проперті" у справі №910/16205/17 ґрунтувались на тому, що зобов`язання Дочірнього підприємства "Край Проперті", що виникли з кредитного договору №119-В/11/55КЛ та кредитного договору №120-В/11/55/КЛ, є припиненими в порядку ч. 4 ст. 36 Закону України "Про іпотеку", що свідчить про відсутність будь - яких обов`язків боржника Дочірнього підприємства "Край Проперті" перед стягувачем з приводу виконання наказу господарського суду міста Києва у справі № 910/16205/17, виданого 03.04.2018 на виконання рішення господарського суду міста Києва від 28.11.2017 щодо стягнення заборгованості за кредитним договором №120-В/11/55/КЛ у розмірі 100 тис. дол. США, у зв`язку з чим виконавчий документ підлягає визнанню таким, що не підлягає виконанню.

Аналогічну правову позицію щодо припинення зобов`язання за кредитними договорами на підставі ч. 4 ст. 36 Закону України "Про іпотеку" Дочірнє підприємство "Край Проперті" заявляє у справі №910/17048/17, яка перебуває на розгляді у Північному апеляційному господарському суді у колегії суддів: Скрипки І.М., Михальської Ю.Б., Тищенко А.І.

Отже, заявник вважає, що ухвалення судового рішення за результатами розгляду апеляційної скарги, яка подана щодо тих самих кредитних договорів, з аналогічних підстав виключає участь суддів при розгляді справи №910/17048/17, оскільки судді Скрипка І.М., Тищенко А.І., внаслідок природної психологічної зв`язаності зі своїми попередніми висновками, є упередженими, у суддів склалось внутрішнє переконання щодо даних кредитних правовідносин, що є обґрунтованою підставою для відводу.

Колегія суддів у складі: головуючого судді Скрипки І.М., суддів: Михальської Ю.Б., Тищенко А.І. дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, в зв`язку з чим, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.01.2020 матеріали справи №910/17048/17 передано для вирішення питання про відвід судді у порядку, встановленому ст. 32 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.01.2020 заяву Дочірнього підприємства "Край Проперті" про відвід суддів Скрипки І.М. та Тищенко А.І. від розгляду справи №910/17048/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Ходаківської І.П., суддів: Демидової А.М., Владимиренко С.В.

Відповідно до п.п. 7, 11 ст. 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши вказану заяву, дійшла висновку про її необґрунтованість, виходячи з такого.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні по справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як уже зазначалося, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 35 ГПК України).

Розглянувши заяву Дочірнього підприємства "Край Проперті" про відвід суддів Скрипки І.М. та Тищенко А.І. від розгляду справи № 910/17048/17, суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування, в розумінні ст.ст. 35,36 ГПК України, не можуть бути підставою для відводу судді.

Керуючись ст.ст. 35, 36, 39, 234 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Дочірнього підприємства "Край Проперті" про відвід суддів Скрипки І.М. та Тищенко А.І. від розгляду справи № 910/17048/17 відмовити.

Матеріали справи № 910/17048/17 повернути на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Скрипки І.М., суддів: Тищенко А.І., Михальської Ю.Б.

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді А.М. Демидова

С.В. Владимиренко