УХВАЛА

м. Київ

23.01.2020Справа № 910/11324/19
Розглянувши зустрічну позовну заяву FINANCIAL PTE. LTD, подану у справі

За позовом ОСОБА_1

доSUNNY FINANCIAL PTE. LTD
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні
відповідачаПриватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гуцол Анастасії Олександрівни
провизнання недійсними договорів іпотеки

Суддя Спичак О.М.

Без виклику учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до SUNNY FINANCIAL PTE. LTD про визнання недійсними договорів іпотеки.

Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для визнання договору іпотеки б/н від 20.03.2014, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуцол А.О., зареєстрований в реєстрі за №371 із змінами і доповненнями, та договору іпотеки б/н від 20.03.2014, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуцол А.О., зареєстрований в реєстрі за №373 із змінами і доповненнями, недійсними.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.08.2019 позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

05.09.2019 до Господарського суду міста Києва від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання, яким позивач усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений ухвалою суду від 27.08.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.09.2019 суддею Босим В.П. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 01.04.2020, провадження у справі № 910/11324/19 зупинено до надходження відповіді від іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави на судове доручення про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів.

01.10.2019 канцелярію суду від представника SUNNY FINANCIAL PTE. LTD надійшла апеляційна скарга на ухвалу суду від 10.09.2019.

05.12.2019 через канцелярію суду від представника SUNNY FINANCIAL PTE. LTD надійшла зустрічна позовна заява.

В той же час, у зв`язку з надходженням апеляційної скарги FINANCIAL PTE. LTD на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.09.2019 супровідним листом 01-10/4643/19 від 03.10.2019 матеріали справи №910/11324/19 направлені до Північного апеляційного господарського суду.

З огляду на те, що матеріали справи №910/11324/19 були скеровані до Північного апеляційного господарського суду, ухвалою від 09.12.2019р. відкладено вирішення питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви SUNNY FINANCIAL PTE. LTD до повернення матеріалів справи №910/11324/19 до Господарського суду міста Києва.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2019 апеляційну скаргу SUNNY FINANCIAL PTE. LTD на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.09.2019 у справі № 910/11324/19 задоволено частково. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.09.2019 у справі № 910/11324/19 в частині зупинення провадження скасовано.

В іншій частині ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.09.2019 залишено без змін, а у задоволенні іншої частини апеляційної скарги SUNNY FINANCIAL PTE. LTD на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.09.2019 у справі № 910/11324/19 відмовлено. Справу №910/11324/19 направлено для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

09.01.2020 матеріали справи № 910/11324/19 надійшли до Господарського суду міста Києва та на підставі розпорядження №05-23/51 керівника апарату суду було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку із неможливістю передачі судової справи на розгляд судді Босому В.П., у зв`язку з його відпусткою та передано на розгляд судді Спичаку О.М.

Ухвалою від 13.01.2020р. справу було прийнято до свого провадження суддею Спичаком О.М.

На підставі розпорядження від 22.01.2020р. заступника голови Господарського суду міста Києва зустрічну позовну заяву SUNNY FINANCIAL PTE. LTD передано на розгляд судді Спичаку О.М.

Розглянувши матеріали зустрічного позову, господарський суд визнав їх такими, що не відповідають приписам ст.ст.162, 164 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням наступного.

За приписами п.3 ч.2 ст.46 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частинами 1 та 2 ст.180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Одночасно, у ч.ч.4-5 ст.180 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За приписами ч.ч.1-3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до статті 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому, під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

В свою чергу, під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Отже, способи захисту за своїм призначенням можуть вважатися визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цивільних прав та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. При цьому, метою застосування певного способу захисту є усунення невизначеності у взаємовідносинах суб`єктів, створення необхідних умов для реалізації права й запобігання дій зі сторони третіх осіб, які перешкоджають його здійсненню. Аналогічну позицію викладено у листі Верховного Суду України від 01.04.2014 р. "Аналіз практики застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України".

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом (ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України).

Спосіб захисту прав визначається особою, яка звертається до суду з відповідним позовом, у прохальній частині позовної заяви та фактично є предметом спору - певною матеріально-правовою вимогою позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Прохальну частину зустрічної позовної заяви викладено наступним чином: «Постановити рішення, яким на підставі договору іпотеки від 20.03.2014р. (з відповідними змінами) та який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуцол А.О. та зареєстровано в нотаріальному реєстрі під номером 371, та договору іпотеки від 20.03.2014р. (з відповідними змінами) та який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуцол А.О. та зареєстровано в нотаріальному реєстрі під номером 373, - звернути стягнення на предмет іпотеки встановивши спосіб звернення стягнення на майно іпотекодавця шляхом передачі предмета іпотеки у власність позивача за зустрічним позовом: SUNNY FINANCIAL PTE. LTD, в рахунок погашення заборгованості, а саме передати квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована в реєстрі нерухомого майна під номером 0, та квартиру АДРЕСА_2 , що зареєстрована в реєстрі нерухомого майна під номером 0, за ціною, що визначена у встановленому законом порядку».

Тобто, з наведеного полягає, що фактично предметом зустрічного позову є вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Наразі, суд зазначає, що за приписами ст.39 Закону України «Про іпотеку» у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації (у разі необхідності); спосіб реалізації предмета іпотеки; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки.

Проте, зміст прохальної частини зустрічного позову не містить визначення загального розміру вимог (як то розмір основного боргу, штрафних санкцій, відсотків річних тощо), в рахунок погашення яких і підлягає зверненню стягнення на предмет забезпечувального зобов`язання.

З системного аналізу норм Господарського процесуального кодексу України полягає, що у суду відсутність підстави та можливість самостійно визначити загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки.

Таким чином, при зверненні до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки, позивачем за зустрічним позовом повинно бути визначено спосіб захисту своїх прав з обов`язковим зазначенням розміру та складових заборгованості відповідача, в рахунок погашення яких майновим поручителем і реалізується право на звернення стягнення.

Одночасно, судом вказувалось, що норма п.3 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України передбачає обов`язок зазначити у позовній заяві обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Проте, жодного розрахунку заборгованості, в рахунок погашення якої подано позов про звернення стягнення на предмет іпотеки, зустрічна позовна заява та додані до неї документи не містять.

Крім того, частиною 1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно ч.1 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання нерезидентами позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір може сплачуватися нерезидентами в іноземній валюті з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати. За подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Частинами 1, 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Наразі, на підтвердження сплати судового збору за подання зустрічного позову відповідачем надано суду Swift повідомлення щодо перерахування 26.11.2019р. до Державного бюджету України судовий збір в сумах 7750 євро та 8050 євро.

Суд зазначає, що з огляду на сплату судового збору в іноземній валюті у останнього відсутня можливість самостійно перевірити відомості щодо зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України у вказаних вище сумах.

Згідно листа №11-1553/16 від 29.02.2016р. Державної судової адміністрації «Про судовий збір в іноземній валюті» підтвердження зарахування судового збору в іноземній валюті здійснюється Державною судовою адміністрацією України.

Отже, у даному випадку на підтвердження дійсного внесення судового збору за подачу зустрічного позову SUNNY FINANCIAL PTE. LTD повинно бути надано суду довідку Державної судової адміністрації України.

Частиною 1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, виходячи з викладеного, господарський суд вважає за необхідне залишити зустрічний позов SUNNY FINANCIAL PTE. LTD про звернення стягнення на предмет іпотеки без руху та надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків шляхом подання до суду доказів.

Керуючись ст.ст.46, 119, 180, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху зустрічну позовну заяву SUNNY FINANCIAL PTE. LTD до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

2. Надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків 10 днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

3. Встановити SUNNY FINANCIAL PTE. LTD способи усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- визначення у прохальній частині зустрічного позову предмету позовних вимог із зазначенням загального розміру грошових вимог іпотекодержателя та всіх їх складових, в рахунок погашення яких подано позов про звернення стягнення на предмет іпотеки;

- надання суду обґрунтованого розрахунку суми заборгованості, в рахунок погашення якої подано позов про звернення стягнення на предмет іпотеки;

- надання довідки Державної судової адміністрації України про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

4. Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що якщо недоліки зустрічної позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду першої інстанції.

Суддя О.М. Спичак