УХВАЛА

м. Київ

30.01.2020Справа № 914/1757/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Павленка Є.В., за участі секретаря судового засідання Коновалова С.О., розглянувши матеріали справи за позовом акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" (далі - Банк) до товариства з обмеженою відповідальністю "Львівська вода" (далі - Товариство), ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення 77 189,30 грн.,

за участі представників:

позивача: не з`явився;

Товариства: не з`явився;

ОСОБА_1 : не з`явився;

ОСОБА_2 : не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року Банк звернувся до Господарського суду Львівської області з позовом про стягнення солідарно з Товариства, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованості в сумі 77 189,30 грн., що виникла у зв`язку з неналежним виконанням Товариством своїх обов`язків за укладеним між ним та позивачем договором про надання овердрафту від 23 липня 2018 року № 015/0046/425206, а також неналежним виконанням ОСОБА_1 та ОСОБА_2 своїх зобов`язань за укладеними з позивачем договорами поруки від 23 липня 2018 року № 015/0046/425206/1 та № 015/0046/425206/2.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 19 вересня 2019 року позовну заяву Банку прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 914/1757/19, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 16 жовтня 2019 року.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 16 жовтня 2019 року підготовче засідання відкладено на 5 листопада 2019 року.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 5 листопада 2019 року матеріали цієї справи передано за територіальної підсудністю до Господарського суду міста Києва.

2 грудня 2019 року справа № 914/1757/19 надійшла до Господарського суду міста Києва, у зв`язку з чим протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від цієї ж дати дану справу передано на розгляд судді Павленку Є.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 4 грудня 2019 року позовну заяву Банку прийнято до провадження вищезазначеним суддею та призначено підготовче судове засідання на 9 січня 2020 року.

Ухвалою суду від 9 січня 2020 року підготовче судове засідання відкладено на 30 січня 2020 року.

У той же час, незважаючи на належне повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи, останній явку свого уповноваженого представника у призначене судове засідання не забезпечив, будь-яких заяв чи клопотань із зазначенням поважних причин такої неявки на адресу суду не направив.

Слід також зазначити, що уповноважений представник позивача був присутній у судовому засіданні 9 січня 2020 року та належним чином був повідомлений про дату, час і місце проведення наступного судового засідання, призначеного на 30 січня 2020 року, що підтверджується власноручним підписом вказаного представника у розписці про відкладення розгляду даної справи, а також протоколом судового засідання 9 січня 2020 року.

Судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з частинами 1, 2 статті 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (частина 1 статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Водночас, незважаючи на належне повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи, останній явку свого повноважного представника у судове засідання, призначене на 30 січня 2020 року, не забезпечив, будь-яких заяв із зазначенням поважних причин такої неявки чи клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не направив.

За умовами частини 4 статті 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Зі змісту положень статей 202, 226 ГПК України вбачається, що вказані норми не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13 вересня 2019 року в справі № 916/3616/15.

Слід також зазначити, що наведеними нормами не передбачено й необхідності у повторності чи систематичності невчинення позивачем (його представником) зазначених дій.

Вказане підтверджується також і змістом частин 1, 2 статті 202 ГПК України, якими не передбачено такої підстави для відкладення судового засідання, як неявка представника позивача та неповідомлення ним поважних причин неявки.

Крім того, згадані приписи стосуються дій саме позивача, а не відповідача, що цілком відповідає принципам змагальності та диспозитивності господарського процесу, оскільки кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Такої ж правової позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 13 листопада 2019 року в справі № 910/5187/19.

Суд також звертає увагу на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 6 листопада 2019 року в справі № 904/2423/18, за яким норми статті 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження.

За таких обставин, зважаючи на сплив встановленого законом строку для проведення підготовчого провадження, враховуючи неможливість вчинення усіх передбачених законом дій для забезпечення виконання завдань підготовчого провадження за відсутності уповноваженої особи позивача, а також беручи до уваги неявку представника Банку, належним чином повідомленого про дату, час і місце розгляду справи, у призначене судове засідання, ненадходження від позивача будь-яких заяв про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення останнім причин такої неявки, суд дійшов висновку про те, що даний позов на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

У той же час за змістом частини 4 статті 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 226, 233-234 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Позов акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" до товариства з обмеженою відповідальністю "Львівська вода", ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення 77 189,30 грн. залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Дата складення повного тексту: 30 січня 2020 року.

Суддя Є.В. Павленко