РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.01.2020Справа № 910/14680/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю. за участі

секретаря судового засідання Максимець В.О. розглянув в порядку загального

позовного провадження матеріали господарської справи

за позовом Фонду державного майна України

до Державного підприємства «Сетам», Драбівського районного відділу державної

виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській

області та Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроміл Дистрибьюшн»

про визнання недійсними результатів електронних торгів,

за участі представників:

позивача - Сіденко В.О.;

відповідача1 - Конепуд Д.В.;

відповідача2 - не з`явився;

відповідача3 - Денисенко О.М.;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Фонд державного майна України звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «Сетам» (відповідач1), Драбівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області (відповідач2) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроміл Дистрибьюшн» (відповідач3) про визнання недійсними результатів електронних торгів від 07.10.2019 з продажу лоту № 435906 - нежитлові будівлі загальною площею 6 399, 20 кв.м., що складаються зі складу двигунів літера «Т», загальною площею 474, 80 кв.м., західної прохідної загальною площею 1 024, 60 кв.м., цеху № 14 загальною площею 2 354, 80 кв.м., кисневої газової станції загальною площею 392, 50 кв.м., корпус № 10 цеху № 9 загальною площею 2 152, 50 кв.м., що знаходиться у місті Києві по проспекту Перемоги, будинок 49/2.

Позовні вимоги обґрунтовано порушенням вимог законодавства при відчуженні майна підприємства, внесеного до переліку підприємств, що не підлягають приватизації.

Одночасно з поданням позовної заяви Фондом державного майна України надано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно та заборону відповідачам вносити будь-які зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек та Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2019 заяву позивача задоволено частково, до вирішення справи по суті накладено арешт на нежитлові будівлі, загальною площею 6 399, 20 кв.м., що знаходяться у місті Києві по проспекту Перемоги 49/2. В іншій частині вимог заяви про забезпечення позову - відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2019 відкрито провадження у справі №910/14680/19 за правилами загального позовного провадження, призначено дату та час підготовчого зсідання, встановлено строки надання учасниками провадження процесуальних документів та доказів.

Відповідачем3 12.11.2019 надано суду відзив на позовну заяву, яким заперечено вимоги повністю з огляду на їх безпідставність.

Відповідачем2 18.11.2019 надано суду відзив на позовну заяву, яким заперечено вимоги повністю з огляду на відсутність порушення вимог законодавства при проведенні реалізації майна податкової застави.

Позивачем 18.11.2019 надано суду клопотання про витребування у приватного нотаріуса Гембарської Світлани Іванівни належним чином завіреної копії свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів № 662 від 10.10.2019; у Державного підприємства «Сетам» належним чином завіреної копії протоколу проведення електронних торгів № 435906 від 07.10.2019 та всі документи, надані Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроміл Дистрибьюшн» для участі в електронних торгах та всі документи, видані останньому як переможцю електронних торгів. Крім того, витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроміл Дистрибьюшн» належним чином завірені копії всіх правовстановлюючих документів на об`єкти нерухомого майна, що знаходиться за адресою: місто Київ, проспект Перемоги, будинок 49/2. У задоволенні клопотання судом відмовлено з огляду на сплив процесуального строку, встановленого статтею 80 Господарського процесуального кодексу України, відсутності клопотання про його поновлення та невідповідності клопотання вимогам статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

Позивачем 18.11.2019 надано суду клопотання про залучення до участі у справі третьої особи без самостійних вимог на стороні позивача АТ «Перший Київський машинобудівний завод». У задоволенні клопотання судом відмовлено з огляду на недоведеність необхідності відповідної процесуальної дії та загальні строки розгляду справи.

Позивачем 18.11.2019 надано суду заяву про зміну предмету позову, якою додатково до вимоги про визнання недійсними результатів електронних торгів заявлено вимоги про визнання недійсним протоколу проведення цих торгів; визнання недійсним акту державного виконавця, складеного за наслідками цих торгів; визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та скасування записів про право власності відповідача3 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно. Заяву не прийнято судом до розгляду у зв`язку з одночасною зміною позивачем предмету та підстав позову.

Відповідачем1 26.11.2019 надано суду відзив, яким заперечено вимоги повністю з огляду на відсутність будь-яких порушень законодавства під час проведення публічних торгів, результати яких оскаржуються позивачем.

З метою забезпечення процесуальних прав учасників судового розгляду спору ухвалами суду від 19.11.2019, 26.11.2019 та 03.12.2019 підготовче судове засідання відкладалось відповідно на 26.11.2019, 03.12.2019 та 17.12.2019.

Позивачем 02.12.2019 повторно надано суду заяву про зміну предмета позову, якою додатково до вимоги про визнання недійсними результатів електронних торгів заявлено вимоги про визнання недійсним протоколу проведення цих торгів; визнання недійсним акту державного виконавця, складеного за наслідками цих торгів; визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та скасування записів про право власності відповідача3 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Заяву не прийнято судом до розгляду у зв`язку з одночасною зміною позивачем предмету та підстав позову.

Позивачем 02.12.2019 надано суду заяву про забезпечення доказів шляхом витребування: у приватного нотаріуса Гембарської Світлани Іванівни належним чином завіреної копії свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів № 662 від 10.10.2019; у Державного підприємства «Сетам» належним чином завіреної копії протоколу проведення електронних торгів № 435906 від 07.10.2019 та у Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроміл Дистрибьюшн» належним чином завірених копій правовстановлюючих документів на об`єкти нерухомого майна, що знаходиться за адресою: місто Київ, проспект Перемоги, будинок 49/2.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2019 у задоволені заяви позивача про забезпечення доказів відмовлено.

Позивачем 03.12.2019 заявлено клопотання про поновлення строків подання доказів та залучення до матеріалів справи рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29.10.2019 у справі №580/3147/19.

Клопотання позивача судом задоволене, поновлено строк подання додаткових доказів та залучено до матеріалів справи надану позивачем копію рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29.10.2019 у справі №580/3147/19.

Відповідачем2 03.12.2019 надано електронною поштою клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, яке залишене судом без розгляду у зв`язку з відсутністю на ньому цифрового підпису.

У підготовчому засіданні 03.12.2019 суд, без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 17.12.2019.

Представник позивача у судовому засіданні 17.12.2019 заявив клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням суду у справі №910/14858/19 та клопотання про зупинення провадження у справі до остаточного вирішення спору у справі № 580/3147/19, у задоволенні яких судом відмовлено відповідно до частини третьої статті 195 Господарського процесуального кодексу України.

За результатами розгляду заявлених у судовому засіданні 17.12.2019 клопотань (у тому ж засіданні) представником позивача заявлено про відвід судді у справі у зв`язку з незгодою з процесуальним рішенням судді.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2019 заяву про відвід судді визнано необґрунтованою та передано справу для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 відмовлено у задоволенні заяви про відвід судді у даній справі.

Розгляд справи ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.12.2019 призначено на 21.01.2020.

У судовому засіданні 21.01.20 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Позивачем у жовтні 2019 року отримано лист Головного управління Державної податкової служби України у місті Києві від 07.10.2019 №1611/9/26-15-10-05-К, яким його повідомлено про наявність у акціонерного товариства «Перший Київський машинобудівний завод», включеного до переліку підприємств, що не підлягають приватизації, податкового боргу, податкової застави всього майна, відкритих за заявою фіскального органу трьох виконавчих проваджень (об`єднаних у зведене) та примусової реалізації майна, що перебувало у податковій заставі.

Відповідно до інформації автоматизованої системи виконавчого провадження стягувачем за визначеними у листі №1611/9/26-15-10-05-К від 07.10.2019 виконавчими провадженнями №59662821, №59662942 та №59663059 виступає держава в особі Головного управління ДФС у м. Києві.

Доказів скасування у судовому чи позасудовому порядку рішень фіскального органу про застосування податкової застави відносно всього майна підприємства, рішень про відкриття виконавчих проваджень та інших рішень посадових осіб виконавчої служби у межах цих виконавчих проваджень матеріали справи не містять.

У той же час, позивачем наголошено у позовній заяві, що під час накладення податковим органом обтяження податковою заставою усього майна та подальша реалізація цього майна не враховано законодавчу заборону реалізації майна підприємства, що не підлягає приватизації, для погашення податкового боргу.

Позивачем в якості доказу протиправних дій посадових осіб при реалізації майна, що знаходилось у податковій заставі, долучено до матеріалів справи рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29.10.2019 у справі №580/3147/19, висновки якого судом до уваги не приймаються, з огляду на його скасування Шостим апеляційним адміністративним судом постановою від 03.12.2019.

Відповідно до преюдиціальних для даної справи висновків Шостого апеляційного адміністративного суду, визначених постановою від 03.12.2019 у справі №580/3147/19: «дотримуючись вимог чинного законодавства старшим державним виконавцем Драбівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області відповідно до листів Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 27.06.2019 було відкрито виконавче провадження щодо стягнення з акціонерного товариства «Перший Київський машинобудівний завод» заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, і вже як наслідком не сплати позивачем боргу, державним виконавцем Драбівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області було прийнято постанову про опис та арешт майна акціонерного товариства «Перший Київський машинобудівний завод». «Дії державного виконавця Драбівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Носенка Володимира Михайловича у зведеному виконавчому провадженні № 59680285 щодо проведення опису нерухомого майна АТ «ПКМЗ»: нежитлові будівлі загальною площею 6399,20 кв.м., що знаходяться за адресою м. Київ, проспект Перемоги, 49/ 2 та щодо передачі нерухомого майна: нежитлові будівлі загальною площею 6399,20 кв.м., що знаходяться за адресою м. Київ, проспект Перемоги, 49/2 для реалізації були правомірними.»

Таким чином, факт правомірності дій посадових осіб виконавчої служби при передачі майна для примусової реалізації підтверджено судовим рішенням, що набуло законної сили, що спростовує доводи позову у цій частині.

За твердженням позовної заяви, позивач з веб-сайту Сетам дізнався, що 07.10.2019 відбулись торги з продажу нежитлових будівель загальною площею 6 399,20 кв.м, у тому числі будівлі складу двигунів літ.Т площею 474,8 кв.м, західної прохідної площею 1 024,6 кв.м, цеху №14 площею 2 354,8 кв.м, кисневої станції площею 392,5 кв.м та корпусу №10 цеху №9 площею 2 152,5 кв.м. Продані з торгів будівлі знаходяться у місті Києві по проспекту Перемоги 49/2.

Позивач не погоджується з результатами електронних торгів та вважає, що останні підлягають визнанню недійсними у судовому порядку (абзац шостий сторінки 3 позовної заяви).

Обґрунтовуючи своє ставлення до проведених торгів, позивач посилається до непорушності права власності (стаття 319 Цивільного кодексу України), статті 11 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», Податкового кодексу тощо.

При цьому, правове обґрунтування вимоги позову про визнання недійсними результатів торгів фактично зводиться до порушень законодавства, які на думку позивача допущені посадовими особами податкового органу та виконавчої служби і які не можуть бути предметом судового дослідження у межах господарського судочинства. Суд погоджується з доводами відповідача1, що дії посадових осіб органів державної влади, пов`язані з підготовкою проведення торгів мають окремі встановлені законодавством порядок та строки оскарження. Господарський суд не наділений процесуальними повноваженнями надавати правову оцінку діям посадових осіб під час здійснення ними владних повноважень. Місцевий господарський суд також не наділений процесуальними повноваженнями переглядати рішення судів адміністративної юрисдикції, якими встановлюється факт відсутності порушень законодавства в діях посадових осіб органів державної влади.

За відсутності належних доказів (рішень судів адміністративної юрисдикції, рішень уповноважених органів державної влади тощо), наведене позивачем правове обґрунтування не є переконливим зважаючи на заявлену ним вимогу про визнання недійсним результатів публічних торгів.

Не є переконливим у даному випадку і посилання позивача до норм цивільного законодавства, що гарантують непорушність права власності, оскільки відповідно до частини сьомої статті 319 Цивільного кодексу України діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб у випадках і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до приписів частини першої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна.

Частиною другою статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Порядок реалізації арештованого майна затверджено Наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016.

За визначенням Порядку реалізації арештованого майна (затвердженого Наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016) електронними торгами є продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Організацією електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) є вчинення організатором заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком (пункт 1 розділу 1 Порядку реалізації арештованого майна).

Організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - Організатор) - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора (далі - Конкурс), передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком (пункт 1 розділу 1 Порядку реалізації арештованого майна).

Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлюючі документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).

Сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів

Звертаючись до суду з вимогою про визнання недійсними проведених торгів, позивач мав довести, що при їх проведені було суттєво порушено відповідачами наведений порядок.

Проте, даний процесуальний обов`язок позивачем не виконано. Доказів порушення будь-ким з відповідачів або спільно відповідачами встановленого порядку реалізації арештованого майна позивачем не наведено та суду не надано.

Таким чином, у даному випадку має місце встановлена преюдиціальним судовим рішенням правомірна передача державним виконавцем майна для його подальшої реалізації на прилюдних торгах та проведення цих торгів у встановлений законодавством спосіб та порядку.

Відповідно до частин першої та другої статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені актами цивільного законодавства, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Зміст правочину складають права та обов`язки, про набуття, припинення та зміну яких домовилися учасники правочину, а також особи, визначені сторонами в якості учасників цього правочину.

За статтею 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України, тобто, зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності, волевиявлення учасника правочину має бути вільним та відповідати його внутрішній волі, правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Суперечність правочинів положенням чинного законодавства означає врегулювання правовідносин сторін всупереч імперативним нормам законодавства.

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд встановлює наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання їх недійсними та настання відповідних наслідків, а саме відповідність змісту правочину вимогам закону, моральним засадам суспільства, правоздатність сторін, у чому конкретно полягає неправомірність та інші обставини, що є істотними для правильного вирішення спору.

Правочин може бути визнаний судом недійсним лише з підстав, визначених Законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених Законом.

Позивачем не доведено суду «поза розумним сумнівом», що під час проведення публічних торгів, при визначенні їх переможця та під час складення протоколу проведення цих торгів мали місце ознаки недійсності відповідних правочинів.

За недоведеності фактичних та правових підстав для визнання вчинених відповідачами та оспорених позивачем правочинів недійсними суд відмовляє у задоволенні позову повністю.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 129, 233, 238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову Фонду державного майна України відмовити повністю.

2. Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду міста Києва від

23.10.2019 у справі №910/14680/19, скасувати.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено: 27.01.2020

Суддя Т.Ю.Кирилюк