ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" січня 2020 р. Справа № 925/1097/19

Суддя господарського суду Черкаської області Васянович А.В., розглянувши

заяву фермерського господарства Престиж АгроЛюкс про роз`яснення

ухвали суду

у справі

за первісним позовом

фермерського господарства Халахур і КО, с. Оксанина,

Уманського району, Черкаської області

до фермерського господарства Престиж АгроЛюкс, смт. Лисянка,

Черкаської області

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача:

товариства з обмеженою відповідальністю Імперія-Агро,

м. Миколаїв

про стягнення 285 991 грн. 02 коп.

за зустрічним позовом

фермерського господарства Престиж АгроЛюкс, смт. Лисянка,

Черкаської області

до фермерського господарства Халахур і КО, с. Оксанина,

Уманського району, Черкаської області

про визнання недійсним правочину

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Черкаської області знаходиться справа №925/1097/19 за первісним позовом фермерського господарства Халахур і КО до фермерського господарства Престиж АгроЛюкс, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача товариства з обмеженою відповідальністю Імперія-Агро про стягнення 285 991 грн. 02 коп. та за зустрічним позовом фермерського господарства Престиж АгроЛюкс до фермерського господарства Халахур і КО про визнання недійсним правочину.

29 січня 2020 року до господарського суду Черкаської області від фермерського господарства Престиж АгроЛюкс надійшла заява про роз`яснення ухвали суду від 23 січня 2020 року.

Розглянувши відповідну заяву фермерського господарства Престиж АгроЛюкс, судом враховано наступне:

Згідно ч. 2 ст.232 ГПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання (ч.ч. 4,5 ст. 233 ГПК України).

Ухвалою суду від 23 січня 2020 року заяву фермерського господарства Престиж АгроЛюкс про зупинення провадження у справі залишено без задоволення.

Ухвалу суду було постановлено судом не виходячи до нарадчої кімнати, а тому її відображено у протоколі судового засідання.

Статтею 245 ГПК України передбачено право учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця на роз`яснення судового рішення, ухваленого по суті спору, коли його зміст викладено не чітко, його положення незрозумілі, внаслідок чого виконання такого рішення викликає труднощі чи стає неможливим.

Право роз`яснення рішення належить суду, який його ухвалив, якщо рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Таким чином, зі змісту ст. 245 ГПК України вбачається, що може бути роз`яснено судове рішення, яке підлягає примусовому виконанню, тобто судове рішення, яким спір вирішено по суті.

Ухвала суду від 23 січня 2020 року про залишення без задоволення клопотання про зупинення провадження у справі не належить до рішень, право на роз`яснення яких передбачено ст. 245 ГПК України, що є підставою для відмови у прийнятті відповідної заяви фермерського господарства Престиж АгроЛюкс.

При цьому судом враховано аналогічні за змістом висновки викладені в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 01 листопада 2018 року зі справи №920/342/17.

Згідно п. 5 ч. 5 ст. 13 ГПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Статтею 43 ГПК України визначено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Заяву фермерського господарства Престиж АгроЛюкс про роз`яснення ухвали постановленої за наслідками розгляду судом процедурних питань, пов`язані з рухом справи подано представником - адвокатом Заінковською В.В., тобто фахівцем в галузі права.

Отже, суд в даному випадку вважає за необхідне роз`яснити стороні - фермерському господарству Престиж АгроЛюкс положення чинного процесуального законодавства про неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Враховуючи вищенаведене, та керуючись ст. ст. 43, 234, 245 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у прийнятті заяви фермерського господарства Престиж АгроЛюкс про роз`яснення ухвали господарського суду Черкаської області від 23 січня 2020 року у справі № 925/1097/19.

2. Заяву разом з доданими матеріалами повернути заявнику.

3. Роз`яснити фермерському господарству Престиж АгроЛюкс, що відповідно до положень ст.43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Тобто, наведений в даній статті перелік дій не є вичерпним.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

4. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Суддя А.В. Васянович