УХВАЛА

м. Київ

22.01.2020Справа № 912/2617/19

Господарський суд м. Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участю секретаря судового засідання Бугаєнко Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області (27100, Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Гагаріна, 7) в інтересах держави, в особі Новоукраїнської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області (27100, Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Покровська, 70)

до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1-Д)

про стягнення 1 683 619,72 грн.

За участю представників сторін:

від прокуратури: Винник О.О.

від позивача: не з`явився

від відповідача: Аніщенко Б.С.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Новоукраїнської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про стягнення безпідставно збережених коштів за період з 12.10.2016 по 01.11.2018 в сумі 1 683 619,72 грн., з покладенням на відповідача витрат по сплаті судового збору.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що відповідач в супереч вимогам чинного земельного законодавства, в період 01.10.2016 по 14.05.2019 здійснював використання земельної ділянки по вул . Сосюри, 6-а в с. Звірівка Новоукраїнського району, без оформлення належним чином права користування та його державної реєстрації, не сплачуючи орендну плату, у зв`язку з чим, на підставі ст.1212 Цивільного кодексу України прокурором заявлено до стягнення з відповідача безпідставно збережені кошти у вигляді несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою.

Порушення інтересів держави прокурор вбачає в тому, що згідно Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Несплата до відповідного бюджету орендної плати за користування землею спричиняє шкоду економічним інтересам територіальної громади, що надає підстави для звернення Прокурора до суду з відповідним позовом, оскільки захист порушених прав територіальної громади не здійснюється відповідним органом.

Ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 20.09.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 912/2617/19 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 15.10.2019, встановлено сторонам строк для подання заяв по суті справи.

11.10.2019 на електронну адресу суду від відповідача надійшов відзив на позов, відповідно до якого останній позов не визнає, заперечує проти задоволення позовних вимог, вважає їх необґрунтованими та такими, що суперечать нормам чинного законодавства. Відзив надійшов до суду без кваліфікованого електронного підпису. Разом з тим, відповідачем зазначено, що 11.10.2019 відзив направлено до суду поштою.

11.10.2019 Акціонерним товариством комерційний банк "Приватбанк" надано до суду заяву щодо порушення правил підсудності, відповідно до якої відповідач просить передати дану справу за підсудністю для розгляду до належного суду, а саме Господарського суду міста Києва за місцезнаходженням юридичної особи АТ КБ "Приватбанк".

Ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 15.10.2019 справа №912/2617/19 була направлена за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями справу №912/2617/19 передано на розгляд судді Пукшин Л.Г.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 06.11.2019 прийнято справу №912/2617/19 до свого провадження, підготовче засідання призначено на 04.12.2019.

24.10.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла від позивача відповідь на відзив, в якій зазначається, що відповідач, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою за відсутності укладеного договору, збільшено вартість власного майна, а позивачем втрачено належне йому майно, а саме кошти від орендної плати, а тому має місце факт безпідставного збереження орендної плати відповідачем за рахунок Новоукраїнської міської ради.

20.11.2019 до Господарського суду м. Києва надійшли додаткові пояснення відповідача, в яких останній зазначає, що розмір нормативної грошової оцінки, від якої виходив позивач при здійсненні розрахунків недотриманих доходів за 2016 та 2018 роки, є не обґрунтовані та не доведені жодними доказами.

21.11.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла відповідь на відзив Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області, в яких зазначається, що у зв`язку з користуванням земельною ділянкою до укладення договору оренди та несплатою коштів за користування землею, відповідач зберіг у себе грошові кошти у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

25.11.2019 до Господарського суду м. Києва надійшов супровідний лист від Господарського суду Кіровоградської області з поштовим повідомленням.

25.11.2019 до Господарського суду м. Києва через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання позивача про долучення до матеріалів справи розрахунку розміру безпідставного збереження коштів за період 12.10.2016 до 01.11.2018 за користування земельною ділянкою без оформлення права користування та його державної реєстрації.

04.12.2019 до Господарського суду м. Києва через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи без участі представника.

04.12.2019 у судовому засіданні суд на місці ухвалив відкласти розгляд питання про зупинення провадження у справі до наступного судового засідання та відкласти підготовче засідання на 18.12.2019 для з`ясування обставин справи.

05.12.2019 до Господарського суду м. Києва через загальний відділ діловодства суду надійшли заперечення позивача на додаткові пояснення, з яких вбачається, що позивачем для здійснення розрахунку розміру безпідставно збережених коштів за період з 12.10.2016 до 01.11.2018 використовував витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки станом на 01.01.2016, 01.01.2017, 01.01.2018, які були видані відділом у Новоукраїнському районі Головного управління Держгеокадастр у Кіровоградській області.

18.12.2019 у судовому засіданні суд на місці ухвалив продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів, задовольнити клопотання представника відповідача та відкласти підготовче засідання на 22.01.2020.

У судовому засіданні, 22.01.2020, з`явився представник відповідача. який надав суду письмові заперечення щодо поданих доказів, з яких вбачається, що відповідач просить не приймати до розгляду подані позивачем докази, а саме копії витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.11.2018 №347/0/209-18, № 346/0/209-18, № 345/0/209-18, лист Держгеокадастру «Про індексацію нормативної грошової оцінки земель» від 04.01.2019 № 22-28-0,22-125/2-19, оскільки такі докази не подані у встановлений строк та відсутні обґрунтування позивача про неможливість подання доказів разом з позовною заявою.

Також, представник відповідача надав усні пояснення щодо представництва прокуратури у даній справі та заявив усне клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

У судовому засідання прокурор заперечив щодо зупинення провадження у даній справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Позивач не забезпечив явку уповноваженого представника, про дату та час проведення судового засідання повідомлений належним чином, подано клопотання від позивача про розгляд справи без участі представника.

Заслухавши думку учасників судового процесу та дослідивши матеріали справи, суд вирішив зупинити провадження у справі №912/2617/19, враховуючи наступне.

Згідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених: пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Так, у відповідності до ухвали Верховного Суду від 16.10.2019 справу № 912/2385/18 за позовом Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп", Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577, 26 грн. передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.

Як вбачається з ухвали Верховного Суду від 16.10.2019 у справі № 912/2385/18, Касаційним судом вказується про необхідності вирішення питання, чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: 1) додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; 2) обґрунтування та доведення суду причини, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду?

Також, на думку Верховного Суду, у справі є також інші питання, які становлять виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду. По-перше: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності. По-друге: які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Судом встановлено, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 прийнято до розгляду справу №912/2385/18 за касаційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року та призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду на 24 березня 2020 року.

Відповідно до змісту ухвали Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019, підставою для прийняття справи №912/2385/18 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду є наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

З огляду на зазначене, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про доцільність розгляду цієї справи Великою Палатою Верховного Суду.

Отже, судом взято до уваги висновки Великої Палати Верховного Суду в ухвалі від 07.11.2019 у справі № 912/2385/18, а саме, що у рішенні Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 буде висновок про правильне застосування положень статті 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме щодо представництва прокурором інтересів держави в суді.

При цьому, правовідносини, які є предметом розгляду у даній справі №912/2617/19 є подібними до тих, які розглядаються Великою Палатою Верховного Суду у справі №912/2385/18, а також пов`язані з реалізацією прокурором повноважень щодо представництва інтересів держави в суді.

Враховуючи, що прийняття судового рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі №912/2385/18 має прямий вплив на наслідки розгляду справи №912/2617/19, оскільки висновок Великої Палати Верховного Суду щодо правової проблеми представництва інтересів держави у суді прокурором сприятиме забезпеченню єдиної судової практики та дотриманню принципу верховенства права, суд вважає за необхідне відповідно до приписів п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, зупинити провадження у справі №912/2617/19.

Керуючись ст. 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у справі №912/2617/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

2. Запропонувати учасникам справи повідомити суд про усунення обставин, що викликали зупинення провадження у справі № 912/2617/19.

Ухвала набирає законної сили 22.01.2020 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 23.01.2020

Суддя Л. Г. Пукшин