УХВАЛА

м. Київ

20.01.2020Справа № 910/14524/19

За позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської

міської ради

до Районної громадської організації «Клуб «Козак»

про повернення земельної ділянки,

Суддя Ломака В.С.

Секретар судового засідання Вегера А.В.

Представники учасників справи:

від прокуратури: Дергунов Д.С. за посвідченням № 050656 від 23.08.2018;

від позивача: Подоляк Р.Ю. за довіреністю № 225-КМГ-128 від 13.01.2020;

від відповідача: Свириденко О.В. за ордером серії КС № 375278 від 06.11.2019.

ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора міста Києва звернувся до господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі - позивач) до Районної громадської організації «Клуб «Козак» (далі - відповідач) про зобов`язання повернути земельну ділянку (обліковий код 66:438/110) площею 1, 1672 га на Трухановому острові у м. Києві шляхом приведення земельної ділянки у придатний для використання стан, звільнивши земельну ділянку від розміщеного на ній майна, в тому числі будівель та споруд.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.10.2019 відкрито провадження у справі № 910/14524/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 19.11.2019 року.

07.11.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані письмові пояснення у справі.

18.11.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано відзив на позов.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 19.11.2019 підготовче засідання відкладено на 17.12.2019 року.

29.11.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником прокуратури подано відповідь на відзив.

12.12.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив.

17.12.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 17.12.2019 відповідно до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 14.01.2020 року.

09.01.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником прокуратури подані заперечення в порядку статті 161 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 14.01.2020 підготовче засідання відкладено на 20.01.2020 року.

17.01.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані додаткові пояснення у справі.

У підготовчому засіданні 20.01.2020 року представником прокуратури подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 20.01.2020 року суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі, враховуючи наступне.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Враховуючи наведені приписи Господарського процесуального кодексу України, суд має право зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.

З аналізу положень пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що зупинення провадження у справі, на відміну від відкладення розгляду справи, здійснюється без зазначення строку, до усунення обставин (до закінчення перегляду рішення в касаційному порядку), які зумовили зупинення провадження у справі.

Отже, вищевказаною нормою процесуального права забезпечений механізм наступної можливості правильного застосування певної норми права судами першої та апеляційної інстанції шляхом врахування майбутніх висновків палати, об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду щодо суперечливих або неоднозначних тлумачень такої норми права або не менш важливих питань юрисдикції певних спорів.

При цьому, провадження у справі має зупинятись з чітким розумінням того, що підстава для зупинення провадження уже існує.

Судом встановлено, що у даній справі заступник прокурора міста Києва звернувся до суду з позовом в інтересах Київської міської ради до Районної громадської організації «Клуб «Козак» про зобов`язання відповідача повернути земельну ділянку. При цьому, прокурор зазначив, що Київська міська рада не вжила заходів щодо повернення земельної ділянки до територіальної громади міста Києва, що свідчить про неналежне виконання Київською міською радою своїх повноважень та зумовило звернення прокурора до суду з даним позовом в інтересах держави в особі зазначеного органу.

Відповідач, у свою чергу, вказує на відсутність у прокуратури прав на представництво інтересів Київської міської ради у даній справи, оскільки прокурором не надано доказів на підтвердження неналежного здійснення Київською міською радою захисту своїх інтересів. При цьому, прокурором не з`ясовано причини, які перешкоджають Київській міській раді самостійно здійснювати захист своїх прав та законних інтересів. Одночасно відповідач зазначає, що прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може та бажає захищати інтереси держави.

Водночас, ухвалою Верховного Суду від 16.10.2019 справу № 912/2385/18 за позовом Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп", Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577, 26 грн. передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми в частині застосування ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Касаційний суд в ухвалі від 16.10.2019 у справі № 912/2385/18 наголосив на необхідності вирішення питання, чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: 1) додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; 2) обґрунтування та доведення суду причини, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду?

Отже, на розгляд Великої Палати Верховного Суду передано справу № 912/2385/18 з посиланням на те, що вирішення поставлених питань щодо обґрунтування прокурором звернення до суду в інтересах держави сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто, розумного балансу між приватними й публічними інтересами.

Ухвалою від 07.11.2019 Велика Палата Верховного Суду прийняла до розгляду справу № 912/2385/18 у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яке має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором і обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду), питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді та потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності і які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Отже, виходячи з предмету та підстав позовних вимог у справі, висновки Великої Палати Верховного Суду в іншій справі № 912/2385/18 можуть вплинути на оцінку доказів та повне з`ясування обставин у даній справі.

Враховуючи вищевикладене, з метою дотримання принципів єдності правозастосовчої практики та верховенства права, основоположним елементом якого є принцип правової визначеності, суд вважає за доцільне з власної ініціативи зупинити провадження у справі № 910/14524/19 до перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у подібних правовідносинах в іншій справі № 912/2385/18.

Керуючись статтями 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у справі № 910/14524/19 до перегляду у касаційному порядку Великою палатою Верховного Суду судового рішення у подібних правовідносинах в іншій справі № 912/2385/18.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня складення її повного тексту шляхом подання у відповідності до п. 17.5 ч. 1 ПЕРЕХІДНИХ ПОЛОЖЕНЬ Господарського процесуального кодексу України апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва.

Повний текст ухвали складено та підписано 23.01.2020 року.

Суддя В.С. Ломака