УХВАЛА

23 січня 2020 року

м. Київ

Справа № 910/15883/14

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Зуєв В.А.

розглянувши матеріали касаційної скарги Національної поліції України

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.12.2019

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Дельта Груп"

до: 1. Шевченківського районного управління Головного управління МВС України в м. Києві,

2. Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві,

3. Державної казначейської служби України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів:

1. Державне підприємство "Підприємство "Черкаський державний завод хімічних реактивів",

2. Білозерський районний відділ УМВС України в Херсонській області,

3. Міністерство внутрішніх справ,

4. Національна поліція України

про стягнення 523 826 176,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

16.01.2020 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Національної поліції України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.12.2019 (повний текст складено 23.12.2019) у справі №910/15883/14, подана разом з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження 15.01.2020.

Розглянувши матеріали касаційної скарги, Суд вирішив залишити зазначену скаргу без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 290 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

За змістом частини першої статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини четвертої статті 56 Господарського процесуального кодексу України (у редакції Закону України від 18.12.2019 N 390-IX) держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Одночасно згідно з частиною першою статті 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Касаційну скаргу від імені Національної поліції України підписано Грінцовим М. При цьому на підтвердження повноважень діяти від імені поліції (самопредставництво органу державної влади) заявником додано до касаційної скарги лише довіреність №7/ЦОУ від 26.09.2019.

Таким чином, враховуючи неподання заявником належних доказів на підтвердження наявності повноважень у Грінцова М. діяти від імені поліції (самопредставництво органу державної влади), передбачені статтею 56 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів зазначає, що заявником не доведена наявність у Грінцова М. повноважень представляти Національну поліцію України у Верховному Суді та подавати касаційні скарги.

З огляду на викладене, Суд доходить висновку, що подана касаційна скарга не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України щодо її оформлення.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За змістом частин першої та другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду необхідно сплатити 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції закону, чинній на момент подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становила 2 відсотки ціни позову, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 60 розмірів мінімальних заробітних плат.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.12.2019 рішення Господарського суду міста Києва від 26.09.2018 у справі № 910/15883/14 скасовано та прийнято нове рішення про часткове задоволення позовних вимог. Стягнуто з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Дельта Груп" 11 127 489,50 грн збитків.

У касаційній скарзі заявник просить вказане судове рішення змінити в частині стягнення з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Дельта Груп" 11 127 489,50 грн збитків, зменшивши суму стягнення до 5 368 449,15 грн.

Таким чином, за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.12.2019 заявнику необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 146 160,00 грн (73 080,00 грн * 200%, враховуючи, що 2% від оскаржуваної суми перевищує максимальний розмір судового збору за подання позовів майнового характеру, передбачений підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" у вказаній редакції).

Однак, скаржником до касаційної скарги не додано доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі та порядку за її подання до Касаційного господарського суду.

Натомість поліцією подано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги з посиланням на пункт 13 частини другої статті 3 Закону України "Про судовий збір" відповідно до якої судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Однак, зазначене клопотання не підлягає задоволенню, оскільки тільки позивачі, які згідно із статтею 3 Закону України ?Про судовий збір? звільняються від сплати судового збору за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі, зокрема, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, підлягають такому звільненню також і у разі подання ними апеляційних та касаційних скарг, заяв про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами. При цьому вимоги законодавства щодо звільнення від сплати судового збору за подання апеляційних та касаційних скарг у справах за вказаними позовами не поширюються на інших учасників процесу, що відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Касаційного господарського суду у складі об`єднаної палати від 05.11.2019 у справі № 906/770/17.

Виходячи із положень частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, вона залишається без руху.

Частиною другою статті 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Національній поліції України необхідно надати Касаційному господарському суду: 1) належні докази на підтвердження наявності у представника повноважень діяти від імені поліції (самопредставництво органу державної влади), передбачені статтею 56 Господарського процесуального кодексу України; 2) докази, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 146160,00 грн грн за наведеними нижче реквізитами.

Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007

Код банку отримувача (МФО): 899998

Код класифікації доходів бюджету: 22030102

Найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Символ звітності банку: 207.

Керуючись статтями 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Національної поліції України про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. Касаційну скаргу Національної поліції України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.12.2019 у справі № 910/15883/14 залишити без руху до 17.02.2020, при цьому строк усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Зуєв