УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

м. Київ

27.01.2020Справа № 910/17298/18

За позовомКерівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області
доТовариства з обмеженою відповідальністю «Ізмаїльська виробничо-комерційна фірма «Істр»

простягнення 1 344 092,27 грн.
Суддя Босий В.П.

секретар судового засідання Єрмак Т.Ю.

Представники сторін:

від позивача:не з`явився
від відповідача:не з`явився
прокурор:Колодяжна А.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Керівник Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ізмаїльська виробничо-комерційна фірма «Істр» про стягнення 1 344 092,27 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем грошового зобов`язання за договором оренди земельної ділянки від 03.03.2005, у зв`язку з чим прокурором заявлено вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості з оренди земельної ділянки у розмірі 1 075 273,81 грн. та штрафних санкцій у розмірі 268 818,46 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2018, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2019, вказану позовну заяву повернуто заявнику без розгляду.

Постановою Верховного Суду від 24.10.2019 у справі №910/17298/18 ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.12.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2019 скасовано, а справу №910/17298/18 передано до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2019 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання.

У підготовчому судовому засіданні 27.01.2020 прокурор заперечив щодо зупинення провадження у даній справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Позивач та відповідач не забезпечили явку уповноважених представників, хоча про дату та час проведення судового засідання були повідомлені належним чином.

Заслухавши думку прокурора та дослідивши матеріали справи, суд вирішив зупинити провадження у справі з огляду на таке.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених: пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Так, у відповідності до ухвали Верховного Суду від 16.10.2019 справу № 912/2385/18 за позовом Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртранссервіс-груп», Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577, 26 грн. передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.

Як вбачається з ухвали Верховного Суду від 16.10.2019 у справі №912/2385/18, касаційним судом вказується про необхідності вирішення питання, чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: 1) додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; 2) обґрунтування та доведення суду причини, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду?

Також, на думку Верховного Суду, у справі є також інші питання, які становлять виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду. По-перше: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності. По-друге: які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Судом встановлено, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 прийнято до розгляду справу №912/2385/18 за касаційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 та призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду на 24.03.2020.

Відповідно до змісту ухвали Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019, підставою для прийняття справи №912/2385/18 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду є наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

З огляду на зазначене, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про доцільність розгляду цієї справи Великою Палатою Верховного Суду.

Отже, судом взято до уваги висновки Великої Палати Верховного Суду в ухвалі від 07.11.2019 у справі №912/2385/18, а саме, що у рішенні Великої Палати Верховного Суду у справі №912/2385/18 буде висновок про правильне застосування положень статті 23 Закону України «Про прокуратуру», а саме щодо представництва прокурором інтересів держави в суді.

При цьому, правовідносини, які є предметом розгляду у даній справі є подібними до тих, які розглядаються Великою Палатою Верховного Суду у справі №912/2385/18, а також пов`язані з реалізацією прокурором повноважень щодо представництва інтересів держави в суді.

Враховуючи, що прийняття судового рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі №912/2385/18 має прямий вплив на наслідки розгляду даної справи, оскільки висновок Великої Палати Верховного Суду щодо правової проблеми представництва інтересів держави у суді прокурором сприятиме забезпеченню єдиної судової практики та дотриманню принципу верховенства права, суд вважає за необхідне відповідно до приписів п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, зупинити провадження у даній справі.

На підставі викладеного та керуючись п. 7 ч. 1 ст. 228, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у даній справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

2. Зобов`язати сторони повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у даній справі.

3. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена.

Повна ухвала складена 28.01.2020.

Суддя В.П. Босий