УХВАЛА

м. Київ

23.01.2020Справа № 910/10122/19
Суддя Мудрий С.М., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про відвід судді Ломаки В.С. у справі

за позовом Південне територіальне квартирно-експлуатаційне управління"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс"

про стягнення 3 913 606, 44 грн.

за участю Військового прокурора Одеського гарнізону Південного регіону України

ВСТАНОВИВ:

У провадженні господарського суду міста Києва (суддя Ломака В.С.) перебуває справа № 910/10122/19 за позовом "Південне територіальне квартирно-експлуатаційне управління" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про стягнення 3 913 606, 44 грн.

20.01.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" подано заяву про відвід судді Ломаки В.С. від розгляду справи № 910/10122/19.

Вищевказана заява мотивована тим, що у підготовчому засіданні 14.01.2020 року суд, без постановлення будь-яких ухвал, погодився на участь прокурора у даній справі, не навівши при цьому оцінки достатності підстав для його залучення, як цього вимагають положення статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Внаслідок цього є незрозумілим статус прокурора у цій справі (позивач, відповідач, третя особа, орган чи особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб тощо), хоча, при залученні до участі у цій справі прокурора після відкриття провадження у справі, суд зобов`язаний був винести відповідну ухвалу, тим самим підтвердити повноваження прокурора для участі у даній справі, вказавши на чиїй стороні залучається прокурор та якими повноваженнями він наділений, що випливає з аналізу статей 45-53 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, відповідач вказує на те, що прокурор фактично обґрунтовує загрозу порушення прав держави в особі Міністерства оборони України як ЦООВ, який здійснює державну політику у сфері оборони, але саме Міністерство до участі у справі залучено не було. Водночас, позивач є окремою юридичною особою, яка утримується за кошти державного бюджету, а Міністерство навіть не є учасником спірних правовідносин (щодо виконання умов договору), відтак прокурор не обґрунтував чим саме будуть порушені права Міністерства оборони України і в чому полягає необхідність їх захисту.

За таких обставин відповідач вважає, що подана прокурором заява про вступ у справ є необґрунтованою, у зв`язку з чим відсутні підстави для участі у справі прокурора, про що суду необхідно було винести відповідну ухвалу про повернення заяви прокурора. Залишення без належного реагування необґрунтованої заяви прокурора та вчинення дій, спрямованих на фактичний допуск прокурора до участі у справі без визначення його статусу відповідно до статті 41 Господарського процесуального кодексу України, відповідач розцінює як упереджене ставлення до себе з боку головуючого судді у справі Ломаки В.С., внаслідок чого було порушено основоположний принцип господарського судочинства - принцип рівності учасників справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.01.2020 року визнано необґрунтованим відвід судді Ломаки В.С. від справи № 910/10122/19, який заявлений Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс". Зупинено провадження у справі № 910/10122/19 до вирішення суддею, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України, заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про відвід судді Ломаки В.С. від розгляду справи № 910/10122/19. Передано заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про відвід судді для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу справи № 910/10900/19, визначено суддю Мудрого С.М.

Частинами 7 та 8 ст. 39 ГПК України визначено, що питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Враховуючи викладене, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про відвід судді Ломаки В.С. у справі №910/10122/19 суд дійшов наступних висновків.

Суд зазначає, що запровадження законодавцем інституту відводу судді, унормованого в положеннях ст.ст. 35-40 Господарського процесуального кодексу України, мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, якими є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, та забезпечення гарантії дотримання декларованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року прав на судовий захист при зверненні особи до суду з метою їх реалізації.

У зв`язку з чим було визначено перелік випадків, за наявності яких може виникати можливість порушення наведених принципів та гарантій, які було визначено в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, а саме: суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у справі №11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

Тобто, заявлений учасником відвід складу суду від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин, а саме на оцінці особистих переконань конкретного судді у конкретній справі та його фактичної поведінки при вирішенні такої справи.

Відповідно до ч. 1 статті 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Частиною 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи суд відзначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного, однак, в даному випадку представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" жодних доказів на підтвердження особистої упередженості судді Ломаки В.С. у вирішенні спору в даній справі не надано.

Крім того, із суті поданої заяви про відвід судді Ломаки В.С. вбачається, що вона зводиться, виключно до незгоди відповідача з поданою Військовим прокурором Одеського гарнізону Південного регіону України заявою про вступ у справу, та процесуальними діями судді щодо вказаної заяви прокурора про вступ у справу № 910/10122/19 (не винесення ухвали ).

В свою чергу, частиною 4 ст. 35 ГПК України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім того, у разі незгоди з прийнятим судом рішенням сторона не позбавлена права оскаржити його у встановленому законом порядку.

З огляду на викладене, обставин, які б свідчили про зацікавленість судді Ломаки В.С. в певному рішенні в цій справі чи про необ`єктивне ставлення до сторін у справі, заявник не навів, а суд не встановив, що в свою чергу виключає можливість висновку про наявність правових підстав в силу приписів ст. 35 Господарського процесуального кодексу України для відводу судді.

У відповідності до ч. 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно із ч. 8 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про відвід судді Ломаки В.С. відмовити.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Мудрий