ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" січня 2020 р. Справа№ 910/8720/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пономаренка Є.Ю.

суддів: Кропивної Л.В.

Руденко М.А.

Без повідомлення (виклику) учасників справи.

розглянувши апеляційну скаргу Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" на рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2019 у справі №910/8720/19 (суддя Сівакова В.В.) за позовом товариства з додатковою відповідальністю "Альянс Україна" до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" про стягнення 26 302,00 грн.

ВСТАНОВИВ наступне.

Товариство з додатковою відповідальністю "Альянс Україна" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" 26 302,00 грн. шкоди.

Позовні вимоги мотивовані набуттям позивачем (у зв`язку з виплатою потерпілій особі страхового відшкодування) права зворотної вимоги до особи, відповідальної за цю шкоду - відповідача.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.09.2019 у справі №910/8720/19 позов задоволено повністю; вирішено стягнути з відповідача на користь позивача 26 302,00 грн. страхового відшкодування.

При задоволенні позовних вимог місцевий господарський суд виходив з того, що саме на відповідача, як балансоутримувача будинку, покладено обов`язок щодо належного утримання внутрішньобудинкових мереж, а оскільки Комунальним підприємством "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" не доведено виконання належним чином своїх функціональних обов`язків щодо утримання та обслуговування майна, що перебуває на балансі, саме відповідач є особою винною у заподіянні збитків.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2019 у справі №910/8720/19 скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на невірність визначення Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" відповідачем у даній справі, з огляду на наявність укладеного між ним та товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Фасад Констракшн" договору про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного району "Нивки" Шевченківського району м. Києва № 3 від 10.01.2017, а також з огляду на відсутність між відповідачем та власником/орендарем нежитлового приміщення по просп. Перемоги, 98/2 договірних відносин.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.11.2019 у справі №910/8720/19 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" на рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2019 у справі №910/8720/19; роз`яснено учасникам, що апеляційна скарга буде розглянута без повідомлення учасників справи.

Також, вказаною ухвалою учасникам справи встановлено строк для подання відзивів, заперечень на апеляційну скаргу та інших заяв/клопотань протягом 15 днів з моменту отримання даної ухвали.

У встановлений судом строк від сторін жодних клопотань, в тому числі і про розгляд справи у судовому засіданні, до суду не надійшло.

В свою чергу, від позивача до апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він заперечив проти задоволення її вимог та просив залишити оскаржуване рішення без змін.

Згідно з ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у Главі 1 Розділу ІV.

Частинами 1 та 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

Між товариством з обмеженою відповідальністю "Ред Юкрейн" (орендар) та товариством з обмеженою відповідальністю "Конкурент ЛА" (орендодавець) 21.09.2016 укладено договір оренди № 10, відповідно до якого орендодавець передав, а орендар прийняв у строкове платне користування нежитлове вбудоване приміщення, загальною площею 360,5 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 98/2 літера А.

Крім цього, 29.11.2016 між товариством з додатковою відповідальністю "Альянс Україна" (страховик) та товариством з обмеженою відповідальністю "Ред Юкрейн" (страхувальник) укладено договір добровільного страхування майна № CPR 14626 за яким страховик застрахував майнові інтереси страхувальника пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном, а саме: нежитлових приміщень за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 98/2 літера А, зі строком дії до 30.11.2017.

Пунктом 8.12 договору № CPR 14626 від 29.11.2016 визначено, що за цим договором страховим випадком є пошкодження водою з систем водопостачання, опалення, каналізації та аналогічних систем.

Згідно з п. 12.1.1 договору у разі настання передбаченої договором події, яка призвела до збитків і може бути визнана страховим випадком, страхувальник зобов`язаний негайно, як тільки про це стане відомо, але в будь-якому випадку не пізніше, ніж протягом 48 годин (за винятком вихідних і святкових днів) з моменту коли він дізнався або повинен був дізнатися про настання такої події, повідомити про це страховика або його представника, отримати та виконувати його рекомендації.

Так, 22.09.2017 страхувальник звернувся до позивача з повідомленням про настання страхової події, а саме про затоплення 21.09.2017 підвального приміщення за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 98/2.

Факт пошкодження приміщення зафіксований в акті від 20.10.2017, складеному та підписаному комісією у складі представників відповідача. Комісією встановлено, що залиття магазину № 98/2 відбулося через пошкодження труби холодного водопостачання у підвалі. Обслуговуючою організацією ТОВ "Будівельна компанія "Фасад Констракшн" після виклику комісії виконувались зварювальні роботи. Комісія дійшла висновку, що причини залиття магазину по просп. Перемоги, 98/2 усунуто, проте підвальне приміщення магазину потребує ремонту.

Згідно звіту № 1057 від 15.10.2017 розмір заподіяної товариству з обмеженою відповідальністю "Ред Юкрейн" шкоди внаслідок залиття приміщень за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 98/2 літера А складає 30 302,00 грн без ПДВ.

За вказаним страховим випадком позивачем складено страховий акт № 0134870 від 04.12.2017, а також розраховано суму страхового відшкодування.

Так, вказаним страховим актом позивачем визнано подію страховою та вирішено виплатити страхове відшкодування в загальному розмірі 26 302,00 грн.

Матеріали справи свідчать, що кошти у розмірі 26 302,00 грн. були перераховані страховиком (позивачем) ТОВ "Ред Юкрейн" згідно платіжного доручення № 2868 від 06.12.2017.

Позивач, звертаючись до суду із даним позовом вказав, що оскільки він, як страховик, здійснив виплату страхового відшкодування страхувальнику - орендарю застрахованого майна, яке знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 98/2 літера А, тому, з урахуванням ст. 993 Цивільного кодексу України та ст. 27 Закону України "Про страхування", до позивача перейшло право вимоги до відповідача, як балансоутримувача будівлі, у розмірі виплаченого позивачем на користь страхувальника страхового відшкодування в сумі 26 302,00 грн.

Як вже вказувалося, судом першої інстанції позовні вимоги у даній справі визнані обґрунтованими.

Колегія суддів погоджується із висновком місцевого господарського суду в частині задоволення позовних вимог, враховуючи наступне.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору.

Внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення.

Згідно зі ст. 6 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг.

Відповідно до п.п. 1, 6 ч. 2 ст. 8 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" виконавець комунальної послуги зобов`язаний: забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством.

Обов`язки виконавця передбачені також і Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005 (далі - Правила № 630).

Відповідно до п. 32 Правил № 630 виконавець зобов`язаний, зокрема: проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт; усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк, установлений законодавством та договором.

Наведене кореспондуються також з положеннями Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 (далі - Правила № 76), якими визначено, що періодичність профілактичного обслуговування систем водопроводу, каналізації та гарячого водопостачання у житлових будинках, повинно проводитись не рідше ніж кожні 3-6 місяців.

Згідно з п. 2 Правил № 76 технічним обслуговуванням жилих будинків - є комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання.

Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо.

Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків.

Водночас, відповідно до п. 2.1. Правил № 76 одним із обов`язків виконавця є здійснення технічного огляду жилих будинків, що включає проведення планових та позапланових оглядів.

Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні.

Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди). Форма акта загального огляду жилого будинку наведена у додатку 1.

Профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв.

Згідно з п. 2.3.7 Правил № 76 технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства.

Відповідно до п. 5.3.4 Правил № 76 під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та ін.

Відповідно до п. 1.6 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України № 190 від 27.06.2008 за стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах і до яких приєднані внутрішньобудинкові мережі, є відповідальними підприємства та організації, у яких вони перебувають на балансі.

Отже, обов`язок щодо належного утримання внутрішньобудинкових мереж покладається на суб`єктів господарювання, які є балансоутримувачами житлових будинків та надають послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

З матеріалів справи вбачається та не заперечується відповідачем, що останній є балансоутримувачем житлового будинку № 98/2 літера А по просп. Перемоги у м. Києві.

Відповідно саме на відповідача, як балансоутримувача житлового будинку № 98/2 літера А по просп. Перемоги у м. Києві, покладено обов`язок щодо належного утримання внутрішньобудинкових мереж.

Відповідачем не подано доказів, що ним систематично вживались заходи, спрямовані на обстеження комунікацій вказаного житлового будинку та підтримання їх у технічно справному стані.

Наведе підтверджує факт неналежного виконання відповідачем своїх функціональних обов`язків щодо утримання та обслуговування майна, що перебуває на його балансі.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідальність особи у вигляді обов`язку відшкодувати шкоду наступає лише за наявності в сукупності певних умов, які разом утворюють склад правопорушення, а саме: наявність шкоди, протиправної поведінки, причинного зв`язку між поведінкою і шкодою, вини.

Такий елемент як наявність шкоди полягає у будь-якому знеціненні блага, що охороняється законом.

Протиправна поведінка заподіювача шкоди полягає у порушенні правової норми, що виявляється у здійсненні заборонених правовою нормою дій або в утриманні в здійсненні наказів правової норми діяти певним чином.

Наявність такої умови цивільно-правової відповідальності, як причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою (збитками), зумовлена необхідністю встановлення факту, що саме протиправна поведінка конкретної особи, на яку покладається така відповідальність, є тією безпосередньою причиною, що з необхідністю та невідворотністю спричинила збитки.

Вина є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає у психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.

У даному випадку, невиконання відповідачем свого обов`язку щодо належного утримання внутрішньобудинкових мереж, що, в свою чергу, є протиправною бездіяльністю, призвело до завдання шкоди - необхідності ремонту приміщення через його затоплення.

При цьому, розмір завданої шкоди було визначено суб`єктом оціночної діяльності - ФОП Голего М.В.

Отже, колегія суддів вважає наявними всі елементи складу цивільного правопорушення, що, в свою чергу, є підставою для покладення на відповідача відповідальності у вигляді стягнення збитків в сумі 26 302,00 грн.

Стосовно доводів апелянта про те, що він є неналежним відповідачем у даній справі, оскільки згідно укладеного між ним та товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Фасад Констракшн" договору про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного району "Нивки" Шевченківського району м. Києва № 3 від 10.01.2017 саме на ТОВ "Будівельна компанія "Фасад Констракшн" покладено обов`язок з належного утримання будинку, слід зазначити наступне.

Як вже було вказано з наведенням відповідного мотивування при цьому, саме на відповідача, як балансоутримувача житлового будинку № 98/2 літера А по просп. Перемоги у м. Києві, покладено обов`язок щодо належного утримання внутрішньобудинкових мереж.

Укладення договору відповідачем з іншою особою жодним чином не звільняє Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва", як балансоутримувача, від виконання вказаного обов`язку щодо належного утримання внутрішньобудинкових мереж.

При цьому, також слід зазначити, що згідно п. 3.1.3 договору про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного району "Нивки" Шевченківського району м. Києва № 3 від 10.01.2017 балансоутримувач зобов`язується за власною ініціативою проводити обстеження санітарно - технічного стану будинків, технічного та іншого обладнання житлових будинків, прибудинкових територій, елементів благоустрою, переданих на обслуговування підрядній компанії, контролювати якість виконання доручених робіт; при виявленні недоліків у роботі підрядної компанії за підсумками обстеження, оформлювати акти.

Отже, відповідач був зобов`язаний контролювати виконання підрядною компанією умов вказаного договору про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного району "Нивки" Шевченківського району м. Києва № 3 від 10.01.2017.

За наведених обставин, посилання апелянта на вказаний договір, як на підставу для звільнення його від відповідальності у вигляді покладення на Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" обов`язку з відшкодування збитків, є необґрунтованими.

Також, не можуть бути підставою для відмови у задоволенні даних позовних вимог доводи апелянта про відсутність між відповідачем та власником/орендарем нежитлового приміщення по просп. Перемоги, 98/2 договірних відносин, оскільки відшкодування збитків є однією з форм цивільно-правової відповідальності, яка залежно від підстав виникнення поділяється на договірну та недоговірну.

Деліктна відповідальність є недоговірною відповідальністю. Вона настає у разі протиправного завдання шкоди будь-кому, коли правопорушник не перебуває в договірних відносинах із потерпілим.

Отже, відсутність договірних відносин між відповідачем та власником/орендарем нежитлового приміщення по просп. Перемоги, 98/2 не звільняє Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" ані від обов`язку щодо належного утримання внутрішньобудинкових мереж, ані від обов`язку з відшкодування збитків, завданих його протиправною бездіяльністю.

Стосовно наявності у позивача права для пред`явлення даного позову, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 988 ЦК України у разі настання страхового випадку страховик зобов`язаний здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. При цьому, страхова виплата за договором майнового страхування здійснюється страховиком у межах страхової суми, яка встановлюється у межах вартості майна на момент укладення договору, і не може перевищувати розміру реальних збитків (втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права). Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором.

Відповідно до ст.ст. 512, 514 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою у випадках, встановлених законом. До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Такими законами, зокрема, є норми ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України "Про страхування", відповідно до яких до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що до страховика за договором майнового страхування (позивача у справі) після виплати страхового відшкодування потерпілій особі у межах фактичних витрат, які не можуть перевищувати розміру реальних збитків, переходить право вимоги до особи, відповідальної за завдані збитки.

Отже, позивач, виплативши потерпілій особі - ТОВ "Ред Юкрейн" суму страхового відшкодування в розмірі 26 302,00 грн., набув право вимоги до винної особи - відповідача у справі.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог у даній справі.

З урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення місцевого господарського суду прийнято з повним, всебічним та об`єктивним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим, правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги та витрати на професійну правничу допомогу покладаються на відповідача (апелянта).

Керуючись ст.ст. 240, 269, 275, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2019 у справі №910/8720/19 - без змін.

2. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги та витрати на професійну правничу допомогу покласти на її заявника - відповідача у справі.

3. Поновити дію рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2019 у справі №910/8720/19.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку з урахуванням вимог п. 2 ч. 3 ст. 286 Господарського процесуального кодексу України шляхом подання касаційної скарги до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено: 14.01.2020 року.

Головуючий суддя Є.Ю. Пономаренко

Судді Л.В. Кропивна

М.А. Руденко