УХВАЛА

17 січня 2020 року

м. Київ

Справа № 910/17410/18

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Случ О. В.

перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська комунальна компанія»

на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2019 (суддя Мудрий С. М.)

і постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2019 (головуючий суддя Коробенко Г. П., судді Кравчук Г. А., Яковлєв М. Л.)

у справі № 910/17410/18

за позовом Приватного акціонерного товариства «Енергополь-Україна»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська комунальна компанія»

про стягнення 3 214 381,87 грн

ВСТАНОВИВ:

27.12.2019 скаржник надіслав безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2019 у справі № 910/17410/18.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 08.01.2020 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Кушнір І. В., Могил С. К.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України, Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції закону, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складав 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

03.09.2019 рішенням Господарського суду міста Києва, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2019, позовні вимоги задоволено в частині стягнення 3 207 474,03 грн.

У своїй касаційній скарзі скаржник просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2019 в повному обсязі, а справу передати на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Предметом позову у цій справі є стягнення коштів у розмірі 3 214 381,87 грн. Враховуючи вимоги касаційної скарги та предмет позову, скаржник при подачі цієї касаційної скарги повинен був сплатити судовий збір у розмірі 96 431,44 грн.

Проте скаржник до матеріалів касаційної скарги не додав доказів сплати судового збору. Натомість, у тексті касаційної скарги скаржник заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судом рішення у справі без будь-яких обґрунтувань.

Статтею 8 Закону визначено перелік умов, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Так, відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Цей перелік умов є вичерпним.

Таким чином, редакція зазначеної статті передбачає право суду з урахуванням майнового стану сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, лише за наявності викладених вище умов, скаржник не підпадає під вищезазначений зазначений перелік.

В свою чергу, наявність таких умов скаржник не навів, а склад сторін у справі та предмет позову не свідчить про можливість їх поширення на дані правовідносини, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, касаційна скарга ТОВ «Київська комунальна компанія» на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.25019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2019 у справі № 910/17410/18 підлягає залишенню без руху з наданням скаржникові строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, а саме: необхідно докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 96 431,44 грн, у строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 3, 174, 234, 287-291, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська комунальна компанія» про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2019 відмовити.

2. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська комунальна компанія» на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2019 у справі № 910/17410/18 залишити без руху.

3. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю «Київська комунальна компанія» строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали, касаційна скарга буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Случ