УХВАЛА

про повернення позовної заяви

08.01.2020Справа № 910/17422/19

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши

позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Хустський Кар`єр"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмітрейд"

про стягнення 1 349 321,01 грн

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Хустський Кар`єр" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмітрейд" (далі - відповідач) про стягнення 1 349 321,01 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2019 вказану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення її недоліків - протягом 7 днів з дня вручення цієї ухвали та спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- зазначення у позовній заяві щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- надання документів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях (відповідно до вимог до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинних від 01.09.2003).

Крім того, в ухвалі суду від 16.12.2019 позивачеві роз`яснено, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

28.12.2019 (у встановлений судом строк) до Господарського суду міста Києва надійшла заява про усунення недоліків, яка була направлена до суду представником позивача засобами поштового зв`язку 26.12.2019, що підтверджується відбитком штампу поштового відділення на описі вкладення у цінний лист.

Розглянувши матеріали позовної заяви та заяви про усунення недоліків позовної заяви, суд приходить до висновку про її повернення позивачеві, з наступних підстав.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як свідчить прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, слід враховувати, що право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до відкриття провадження у справі.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України», від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України» зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з положеннями ст. 18 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки; усі суб`єкти права власності рівні перед законом; захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу; права і свободи людини і громадянина захищаються судом; судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій її території; обов`язковість рішень суду є однією з основних засад судочинства (частина четверта статті 13, частина перша статті 17, частина перша статті 55, частина п`ята статті 124, пункт 9 частини третьої статті 129).

За приписами чинного процесуального закону учасники судового процесу повинні добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами (ч. 1 ст. 43 ГПК України).

Суд дослідив подану позивачем заяву про усунення недоліків позовної заяви та додані до неї документи та встановив, що позивачем не усунуто недоліків позовної заяви в повному обсязі, на які звертав увагу позивача суд в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 16.12.2019.

Так, в ухвалі суду від 16.12.2019 суд зазначав про те, що письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинних від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

При усуненні недоліків позовної заяви представник позивача вказав алгоритм засвідчення зазначених копій: 1) шляхом проставлення штампу «З оригіналом згідно», 2) шляхом проставлення штампу «Адвокат Ніколаєнко Максим Вадимович», 3) здійснення особистого підпису, 4) проставлення штампу дати засвідчення копії.

Судом, як при постановленні ухвали про залишення позовної заяви без руху, так і при вирішенні питання про повернення позовної заяви, було досліджено матеріали позовної заяви, зокрема, і надані позивачем письмові докази, однак особистий підпис особи, яка засвідчує копії, відсутній на копіях письмових доказів долучених до позовної заяви.

Як передбачено в ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

У зв`язку з викладеним, позовну заяву і додані до неї документи слід вважати неподаною та повернути позивачеві (разом з заявою про усунення недоліків).

Суд звертає увагу позивача на те, що з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при поданні позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущеного порушення.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Хустський Кар`єр" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмітрейд" про стягнення 1 349 321,01 грн вважати неподаною і повернути позивачу.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені статтями 254 - 256 Господарського процесуального кодексу України.

Додаток: - позовна заява з додатками;

- заява про усунення недоліків з додатками.

Суддя О.В. Нечай