УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

м. Київ

15.01.2020Справа № 910/10852/19

Суддя Бондаренко Г.П., розглянувши зустрічну позовну заяву за вих. № 20_007 від 08.01.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Атен»

у справі №910/10852/19

За позовом Держаного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (вул. Назарівська, 3 , м. Київ, 01032) в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» (вул. Промислова, 33, м. Енергодар, Запорізької обл.; 71504)

До Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Атен» (вул. Невська, буд. 4-Г, прим. 2 М, м. Київ, 03062)

Про стягнення неустойки в розмірі 145 304, 16 грн

ВСТАНОВИВ:

Держане підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Атен» (далі-відповідач) про стягнення неустойки (штраф, пеня) в розмірі 145 304, 16 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем умов договору поставки продукції № 707 (2) 18 УК від 29.11.2018 в частині строків поставки. У зв`язку з цим позивач просить стягнути з відповідача пеню в розмірі 64042, 56 грн (за кожен день прострочення); штраф в розмірі 81261,60 грн (за прострочення поставки товару більше 30 днів). Крім того позивач просить стягнути з відповідача судовий збір в розмірі 2 179, 57 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.08.2019 позовну заяву Держаного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» залишено без руху, встановлено позивачеві строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали шляхом надання: 1) оригіналів довіреностей № б/н від 30.05.2019 та № б/н від 27.05.2019; 2) належних доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача (а саме накладної).

Суд встановив, що згідно з інформацією з офіційного сайту Публічного акціонерного товариства «Укрпошта» ухвалу про залишення позовної заяви без руху позивач отримав - 22.08.2019. Так як станом на 30.08.2019, тобто після спливу строку, встановленого ухвалою по залишення позовної заяви без руху від позивача не надходила заява про усунення недоліків поданого позову, 30.08.2019 суд постановив ухвалу про повернення позовної заяви.

03.09.2019 через канцелярію Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява № 28-23/18646 від 27.08.2019, в якій позивач зазначив, що усунув недоліки, встановлені ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.08.2019.

12.09.2019 позивач подав апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.08.2019 про повернення позовної заяви.

18.09.2019 супровідним листом № 01-10/4385/19 матеріали справи були відправлені до Північного апеляційного господарського суду.

За результатами здійснення апеляційного розгляду 12.11.2019 Північним апеляційним господарським судом було винесено постанову про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 30.08.2019 про повернення позовної заяви без розгляду.

Так, судом апеляційної інстанції зазначено, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, що призвело до обмеження прав позивача на судовий розгляд справи за його позовом, оскільки на виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 16.08.2019 Держане підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» надіслало заяву про усунення недоліків позовної заяви, що підтверджується описом вкладення в реєстроване відправлення, списком згрупованих відправлень та фіскальним чеком від 27.08.2019, що в свою чергу свідчить про те, що цю заяву здано на пошту в останній день, встановлений судом для усунення недоліків, відповідно такий строк не може вважатися пропущеним. З огляду на наведене, апеляційний суд зазначив, що позивач сумлінно та добросовісно здійснив свої процесуальні права, а тому має легітимні очікування стосовно належного розгляду судом першої інстанції справи за його позовом, а також щодо надання правової оцінки заяві про усунення недоліків.

Матеріали справи повернуто до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду, на підставі частини 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України.

На виконання вимог постанови Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2019, суд 17.12.2019 ухвалив відкрити провадження у справі та зобов`язав позивача надати суду оригінал позовної заяви з додатками та оригінал заяви на усунення недоліків з додатками, а також надати поштову накладну (службовий чек) на підтвердження направлення копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача.

08.01.2020 через канцелярію Господарського суду міста Києва від позивача на виконання вимог ухвали від 17.12.2019 надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

09.01.2020 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Атен» надійшов зустрічний позов, в якому останній просить зменшити розмір заявленої до стягнення суми штрафних санкцій за первісним позовом на 70 %, а також зарахувати зустрічні однорідні вимоги про стягнення неустойки в сумі 11 155, 27 грн.

Позивач за зустрічним позовом зазначає, що підприємством було здійснено поставку продукції згідно Договору на суму 1 160 880, 00 грн, що підтверджується видатковими накладними: від 15.02.2019 № 6 на суму 160 080, 00 грн з ПДВ; від 22.02.2019 № 9 на суму 344 400, 00 грн з ПДВ; від 27.02.2019 № 12 на суму 587 520, 00 грн. з ПДВ; від 21.03.2019 № 20 на суму 68 880, 0 грн з ПДВ.

Відповідно до умов Договору, а саме пункту 3.2, розрахунок за продукцію здійснюється шляхом перерахування коштів на поточний рахунок постачальника протягом 45 календарних днів з дати поставки продукції.

Таким чином позивач за зустрічним позовом зазначає, що відповідачем були порушені строки оплати товару. Крім того, Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Атен» звертає увагу суду на те, що первісні позовні вимоги необхідно зменшити на 70 %, оскільки надмірна сплата штрафних санкцій може негативно вплинути на подальшу роботу Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Атен».

Відповідно до пункту 3 частини 2 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 Господарського процесуального кодексу України. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 Господарського процесуального кодексу України. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частини 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

На підтвердження сплати судового збору у розмірі 2 102, 00 грн позивач надав оригінал платіжного доручення № 1400 від 03.01.2020.

При перевірці факту зарахування судового збору, сплаченого за вказаною квитанцією на виконання вимог Закону України «Про судовий збір», судом встановлено, що в базі Діловодство спеціалізованого суду ДСС зазначено про відсутність підтверджень платежів Казначейства.

Крім того, Суд звертає увагу представника позивача на те, що згідно з частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, передбачено справляння судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 102, 00 грн.

Пунктом 2 частини 3 статті Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суд зазначає, що у позовній заяві міститься дві вимоги позивача до відповідача, а саме: 1) стягнути неустойку у розмірі 11 155, 27 грн та 2) зменшити розмір заявлнеої до стягнення суми штрафних санкцій за первісним позовом на 70 %.

Як встановлено Судом, позивач сплатив судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2 102, 00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 1400 від 03.01.2020, оригінал якого додано до заяви. Таким чином, позивач не сплатив судовий збір у встановленому законом розмірі.

В частині 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що у разі, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Суд звертає, увагу позивача на те, що останньому необхідно доплатити 2 102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп. судового збору. Суд виходив з такого розрахунку: 2 102, 00 грн * 2 = 4 204 грн. Натомість позивач сплатив лише 2 102,00 грн.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

В свою чергу пунктом 19 Правил визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

З огляду на це Суд зазначає, що позивачем за зустрічним позовом необхідно подати до суду оригінал опису вкладення, службового чеку (поштової накладної) та фіскального чеку.

Всупереч вимогам пункту 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява не містить відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Атен» без руху.

2. Встановити позивачеві строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 7 днів з дня вручення даної ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- надати докази зарахування судового збору в розмірі у розмірі 2 102, 00 грн позивач надав оригінал платіжного доручення № 1400 від 03.01.2020, до спеціального фонду державного бюджету;

- доплатити судовий збір у належному розмірі;

- надати оригінал опису вкладення у цінний лист, службового чеку (поштової накладної) та фіскального чеку;

- зазначати про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 15.01.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко