УХВАЛА

м. Київ

16.01.2020Справа № 910/1011/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Маринченка Я.В., за участі секретаря судового засідання Денисевича А.Ю., розглянувши матеріали справи №910/1011/19

за заявою Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю

про відвід судді Маринченка Я.В від розгляду справи №910/1011/19

за позовом Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Парадай-3», Державного підприємства «СЕТАМ», Міністерства юстиції України, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Потапова Михайла Юрійовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Корп»

третя особа Акціонерне товариство «Альфа-Банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Ріелтек»

про визнання недійсним результатів прилюдних торгів

За участі представників:

від позивача - Саєнко Ю.М. (уповноважений представник);

від відповідача 1 - Федосєєва Т.Р. (уповноважений представник);

від відповідача 2 - Конепуд Д.В. (уповноважений представник);

від відповідача 3 - не з`явився;

від відповідача 4 - не з`явився;

від відповідача 5 - Комірний О.О. (уповноважений представник);

від третьої особи 1 - Федосєєва Т.Р. (уповноважений представник);

від третьої особи 2 - Сосюра О.М. (уповноважений представник).

ВСТАНОВИВ:

Фірма «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Парадай -3», Державного підприємства «Сетам» та Відділу примусового виконання рішень Департаменту виконавчої служби Міністерства юстиції України, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Потапова Михайла Юрійовича про визнання недійсним результатів прилюдних торгів, проведених Державним підприємством «Сетам» 30.11.2018:

- з реалізації предмету іпотеки: нежитлового приміщення №145, загальною площею 1137,80 кв. м , що заходиться за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 49а, оформлених протоколом №373137;

- з реалізації предмету іпотеки: групи приміщень №151, загальною площею 688,90 кв. м, що заходиться за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 49а, оформлених протоколом №373136;

- з реалізації предмету іпотеки: групи приміщень №153, загальною площею 960,70 кв м, що заходиться за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 49а, оформлені протоколом №373132.

Зазначені вимоги обґрунтовані тим, що визначена вартість майна, яке реалізовувалось є суттєво заниженою та відмінною від ринкової, а також при реалізації майна допущено порушення п.п.5, 8 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна.

Крім того, позивачем заявлено похідні вимоги про:

- визнання недійсним Акту №55614244 державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 11.12.2018;

- визнання недійсним свідоцтва про право власності на нежитлове приміщення №145, загальною площею 1137,80 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 49А , що видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Потаповим Михайлом Юрійовичем;

- скасування держаної реєстрації права власності ТОВ "Парадай-3" на нежитлове приміщення №145, загальною площею 1137,80 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 49А.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.01.2019 позовну заяву Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю до Товариства з обмеженою відповідальністю «Парадай-3», Державного підприємства «СЕТАМ», Відділу примусового виконання рішень Департаменту виконавчої служби Міністерства юстиції України, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Потапова Михайла Юрійовича про визнання недійсним результатів прилюдних торгів повернуто без розгляду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.04.2019 у справі №910/1011/19, апеляційну скаргу Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю на ухвалу Господарського суду міста Києва від 31.01.2019 у справі №910/1011/19 задоволено, ухвалу Господарського міста Києва від 31.01.2019 у справі №910/1011/19 скасовано, матеріали справи №910/1011/19 передано на розгляд до Господарського суду міста Києва.

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду міста Києва №05-23/1044 від 25.04.2019 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку з відпусткою судді Грєхової О.А.

За наслідками проведеного повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали позову №910/1011/19 надійшли на розгляд до судді Маринченка Я.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.05.2019 позовну заяву Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю залишено без руху, та надано позивачеві строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня вручення вказаної ухвали.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.05.2019 позовну заяву Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю до Товариства з обмеженою відповідальністю «Парадай-3», Державного підприємства «СЕТАМ», Відділу примусового виконання рішень Департаменту виконавчої служби Міністерства юстиції України, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Потапова Михайла Юрійовича про визнання недійсним результатів прилюдних торгів повернуто без розгляду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.06.2019 у справі №910/1011/19, апеляційну скаргу Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.05.2019 у справі №910/1011/19 задоволено, ухвалу Господарського міста Києва від 13.05.2019 у справі №910/1011/19 скасовано, матеріали справи №910/1011/19 передано на розгляд до Господарського суду міста Києва.

20.06.2019 матеріали позовної заяви Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю до Товариства з обмеженою відповідальністю «Парадай-3», Державного підприємства «СЕТАМ», Відділу примусового виконання рішень Департаменту виконавчої служби Міністерства юстиції України, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Потапова Михайла Юрійовича про визнання недійсним результатів прилюдних торгів надійшли до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.07.2019 позовну заяву Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю залишено без руху, та надано позивачеві строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня вручення вказаної ухвали.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.07.2019 відкрито провадження у справі №910/1011/19, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, справу призначено до розгляду в підготовчому засіданні.

В підготовчому засіданні 14.11.2019 суд протокольно ухвалив закрити підготовче засідання та призначити справу до судового розгляду по суті.

16.01.2019 до початку розгляду справи через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача - Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю надійшла заява про відвід судді Маринченка Я.В. від розгляду справи №910/1011/19.

Вказана заява мотивована тим, що на думку позивача було порушено порядок визначення судді для розгляду цієї справи, оскільки, як зазначає заявник, згідно приписів ч.1 ст.36 ГПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення або ухвали про закриття провадження. З огляду на викладене заявник вважає, що оскільки постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.06.2019, ухвалу Господарського міста Києва від 13.05.2019 у справі №910/1011/19 було скасовано, а матеріали справи №910/1011/19 передано на розгляд до Господарського суду міста Києва, суддя Маринченко Я.В. не має права розглядати дану справу та підлягає відведенню. Також заявник зазначив про наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді Маринченка Я.В.

Статтею 35 Господарського процесуального кодексу України встановлено підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, згідно частини 1 наведеної статті Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч.2 ст.35 Господарського процесуального кодексу України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (недопустимість повторної участі судді у розгляді справи).

Відповідно до ч. 3 наведеної статті, до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Згідно ч.4 наведеної статті, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.ч.2, 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно ч.ч.1, 2, 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Так суд зазначає, що позивачем не було дотримано процесуального строку, встановленого ч.3 ст.38 Господарського процесуального кодексу України, для заявлення відводу судді.

Судом встановлено, що заява відповідача про відвід судді, подана до суду вже після переходу до розгляду справи по суті, в той час як про обставини, на які посилається позивач в обґрунтування зазначеної заяви, заявнику зокрема, було відомо ще станом на час відкриття провадження у даній справі, тобто 11.07.2019.

За таких обставин заява відповідача про відвід судді подана після спливу строку на її подання, визначеного ч.3 ст.38 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Відповідно до ст.ст.7, 13 Господарського процесуального кодексу України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин. Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного (рішення Суду у справі «Газета «Україна-Центр» проти України» (заява 16695/04) від 15.07.2010, у справі "Білуха проти України" (заява N 33949/02) від 09.11.2006).

В той же час суд зазначає, що відповідно до положень п.1 ч.2 ст.43 ГПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 43 ГПК України).

Таким чином, подання представником Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю заяви про відвід судді після закінчення встановленого строку на її подання саме із зазначенням в якості підстав порушення порядку визначення судді для розгляду даної справи, який є адвокатом та обізнаний з положеннями ГПК України, судом розцінюється як заявлення завідомо безпідставного відводу і є зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до ч.3 ст.43 ГПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку заяву Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю про відвід судді Маринченка Я.В. від розгляду справи №910/1011/19 залишити без розгляду.

Керуючись ст. 38, 39, 228, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Фірми «Т.М.М.» - Товариства з обмеженою відповідальністю про відвід судді Маринченка Я.В від розгляду справи №910/1011/19 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню в передбаченому законом порядкую.

Дата підписання: 16.01.2020.

Суддя Я.В. Маринченко