СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

09.01.2020 Справа № 922/1562/19

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Тихий П.В., суддя Ільїн О.В., суддя Хачатрян В.С.

за участю секретаря судового засідання Беккер Т.М.

та представників сторін:

прокурора - Ногіна О.М. (посвідчення №032167 від 11.02.2015)

позивача - Судаков Д.О. (посвідчення №3181 до 31.12.2020);

третьої особи - не з`явився;

відповідача - Шевченко С.В. (посвідчення №002307 від 22.01.2019, довіреність б/н від 15.07.2019);

розглянувши матеріали апеляційної скарги Заступника прокурора Харківської області (вх.№3710Х/1-43) на рішення господарського суду Харківської області від 05.11.2019 (суддя Буракова А.М. повний текст рішення складено 15.11.2019) у справі №922/1562/19

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 прокуратури Харківської області в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, м. Харків;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Головне управління ДПС у Харківській області, м.Харків;

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційна компанія "ЛС-БУД", м.Харків;

про стягнення 105803,02 грн., розірвання договору та зобов`язання повернути земельну ділянку, -

ВСТАНОВИЛА:

Керівник Харківської місцевої прокуратури № 1 прокуратури Харківської області, звернувся до господарського суду Харківської області в інтересах держави, в особі Харківської міської ради (позивач), з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційна компанія "ЛС-БУД" (відповідач), в якій просить суд:

- стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по орендній платі за користування земельною ділянкою в сумі 105803,02 грн. згідно договору оренди землі від 27.08.2008 за №07;

- розірвати договір оренди землі від 16.08.2008, укладений між Харківською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Інвестиційна компанія "ЛС-БУД", який зареєстровано у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в Державному реєстрі земель від 27.08.2008 за №07;

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвестиційна компанія "ЛС-БУД" повернути земельну ділянку з кадастровим номером :14:009:0064 загальною площею 0,2739 га, розташовану по проспекту Перемоги (в районі будинку № 61) в м. Харкові Харківській міській раді.

- стягнути з відповідача судовий збір.

Рішенням господарського суду Харківської області від 05.11.2019 у справі №922/1562/19 в позові відмовлено повністю.

Прокурор із вказаним рішенням суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 05.11.2019 у справі №922/1562/19 та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, здійснити перерозподіл судових витрат, розгляд справи здійснювати за участю представника прокуратури Харківської області, про дату, час та результати розгляду апеляційної скарги повідомити сторони та прокуратуру Харківської області.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.12.2019 для розгляду справи №922/1562/19 призначено колегію суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Тихий П.В., суддя Ільїн О.В., суддя Хачатрян В.С.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 11.12.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора області на рішення господарського суду Харківської області від 05.11.2019 у справі №922/1562/19. Встановлено строк позивачу, відповідачу та третій особі для подання відзивів на апеляційну скаргу прокурора (з урахуванням вимог ст. 263 ГПК України) протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали. Призначено справу до розгляду на 09.01.2020 о 12:30 год.

В судове засідання 09.01.2020 з`явились прокурор, представники позивача та відповідача.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що ухвалою Великою Палати Верховного Суду від 07.11.2019 у справі 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) прийнято до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019; призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24.03.2020.

Вказана ухвала мотивована тим, що за висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 Господарського процесуального кодексу України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008, від 20.12.2017 №2-р/2017, від 05.06.2019 року №4-р(II)/2019, від 20.06.2019 №6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, у позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду).

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі №924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи №587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

На думку колегії суддів касаційного господарського суду, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво у суді законних інтересів держави ("якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень"), не можна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру"), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на різну судову практику щодо зазначених питань.

Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором; відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що відповідно до частини 4 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Верховний Суд, серед іншого, забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 45 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Велика Палата Верховного Суду у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Згідно з положеннями Закону України "Про доступ до судових рішень", усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Відповідно до частини третьої статті 6 цього Закону, суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Апеляційним господарським судом встановлено, що з позовом у даній справі до суду першої інстанції звернувся керівник Харківської місцевої прокуратури №1, який право на представництво позивача обґрунтовував порушенням інтересів держави в особі Харківської міської ради, порушенням орендарем - Товариством з обмеженою відповідальністю "Інвестиційна компанія "ЛС-БУД" істотних умов договору оренди землі від 27.08.2008 за №07. Прокурором зазначено, що станом на 10.04.2019 товариство добровільно не виконано передбачений вказаним договором оренди землі обов`язок стосовно сплати орендної плати за землю, що має наслідком розірвання вказаного договору в судовому порядку. Харківська міська рада, до компетенції якої відноситься повноваження по вжиттю заходів до примусового стягнення вказаного боргу, у судовому порядку не вживає відповідних заходів та не здійснює захист порушених законних економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, територіальної громади міста та як наслідок й інтересів держави в цілому.

З метою дотримання єдності судової практики, принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто, розумного балансу між приватними й публічними інтересами, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу для зупинення апеляційного провадження у справі №922/1562/19 за апеляційною скаргою Заступника прокурора Харківської області на рішення господарського суду Харківської області від 05.11.2019 у справі №922/1562/19 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18, оскільки результат перегляду в апеляційному порядку судового рішення у справі №922/1562/19 безпосередньо пов`язаний із результатом касаційного перегляду судових рішень у подібних правовідносинах у справі №912/2385/18 Великою Палатою Верховного Суду.

Керуючись ст.234, 228-229 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

УХВАЛИЛА:

Зупинити провадження у справі №922/1562/19 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18 та оприлюднення повного тексту постанови.

Учасникам справи повідомити Східний апеляційний господарський суд про результати розгляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення. Порядок і строки її оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя П.В. Тихий

Суддя О.В. Ільїн

Суддя В.С. Хачатрян