Господарський суд
Житомирської області
______________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
УХВАЛА

"10" січня 2020 р. Справа № 906/20/20.

Господарський суд Житомирської області у складі:

Судді: Кудряшової Ю.В.

розглядаючи заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий центр "Темпо" (вх. №02-44/13/20 від 08.01.2020) про забезпечення позову у праві №906/20/20 за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий центр "Темпо"

до 1) Державного підприємства "Сетам"

2) Приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Ковальського Максима Романовича

3) Акціонерного товариства "Альфа-Банк"

про визнання електронних торгів, протоколу їх проведення , акту про проведенні електронні торги та свідоцтва недійсними

Без виклику учасників судового процесу.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсними електронних торгів з реалізації лота реєстраційний № 381070, а саме нежитлова будівля (магазин "Будинок взуття" з базою) загальною площею 9061,40 м.кв., що розташоване за адресою Житомирська область, м. Житомир, вул. Київська, 87, оформлені протоколом № 445263 проведення електронних торгів від 15.11.2019, та акт про реалізацію предмета іпотеки від 28.11.2019, виданий приватним виконавцем виконавчого округу Житомирської області Ковальським Максимом Романовичем. Також позивач просить суд визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, виданого 05.12.2019 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком Віктором Ярославовичем, серія та номер 12205.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив що в межах виконавчого провадження №59273186 ДП "СЕТАМ" було проведено електронні торги з реалізації лоту реєстраційний № 381070, а саме нежитлова будівля (магазин "Будинок взуття" з базою) загальною площею 9061,40 м.кв., що розташоване за адресою Житомирська область, м. Житомир, вул. Київська, 87. Проведення згаданих електронних торгів оформлено протоколом № 445263 від 15.11.2019 року, переможцем визначено Учасника 4, який запропонував за лот 24870184,88 грн. На підставі зазначеного протоколу № 445263 від 15.11.2019, приватним виконавцем виконавчого округу Житомирської області Ковальським М.Р. було видано акт про реалізацію предмета іпотеки від 28.11.2019 (ВП № 59273186). Згідно акту про проведені електронні торги від 28.11.2019 відповідно до протоколу про поведені електронні торги від 15.11.2019 № 445263 ДП "СЕТАМ" переможцем визнано Акціонерне Товариство "Альфа-Банк" через представника Шестюк О.М. 05.12.2019 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я. видано свідоцтво, серія та номер 12205 від 05.12.2019.

Позивач не погоджується з проведеними 15.11.2019 електронними торгами вважає їх такими, що суперечать вимогам законодавству та порушують права та законні інтереси ТОВ "Торговий центр "ТЕМПО" оскільки майно було реалізовано по заниженій вартості. За таких обставин позивач звернувся до суду з даним позовом.

Разом з позовною заявою позивачем до суду подано заяву про забезпечення позову, відповідно до якої ТОВ "Торговий центр "ТЕМПО" просить накласти арешт на нежитлову будівлю (магазин "Будинок взуття" з базою) загальною площею 9061,40 м.кв., що розташована за адресою Житомирська область, м. Житомир, вул. Київська, 87 та заборонити АТ "Альфа-Банк" здійснювати будь - які дії щодо відчуження в будь-який спосіб нежитлової будівлі (магазин "Будинок взуття" з базою) загальною площею 9061,40 м.кв., що розташована за адресою Житомирська область, м. Житомир, вул. Київська, 87.

Позивач вважає, що визначене нерухоме майно може бути відчужене АТ "Альфа-Банк", передане іншій особі, що в майбутньому може утруднити виконання рішення суду при задоволенні позову або зробити таке виконання неможливим.

Оцінивши в сукупності матеріали позовної заяви та заяви про забезпечення позову, проаналізувавши вимоги чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, господарський суд дійшов висновку про задоволення заяви про забезпечення позову, враховуючи наступне.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги,

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Верховний Суд у постанові від 16.08.2018 по справі № 910/1040/18 дійшов висновку, що у випадку звернення позивача до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в такому випадку повинна застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в м е ж а х о д н о г о цього с у д о в о г о п р о в а д ж ен н я за його позовом б е з н о в и х з в е р н е н ь д о с у д у.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 4 ст. 137 ГПК України).

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Судом встановлено, що предметом спору у даній справі є, зокрема, вимоги щодо визнання недійсними електронних торгів з реалізації лота реєстраційний № 381070, а саме нежитлова будівля (магазин "Будинок взуття" з базою) загальною площею 9061,40 м.кв., що розташоване за адресою Житомирська область, м. Житомир, вул. Київська, 87, оформлені протоколом № 445263 проведення електронних торгів від 15.11.2019, та акт про реалізацію предмета іпотеки від 28.11.2019, виданий приватним виконавцем виконавчого округу Житомирської області Ковальським Максимом Романовичем. Також позивач просить суд визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, виданого 05.12.2019р. приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком Віктором Ярославовичем, серія та номер 12205.

Як зазначалося раніше, ч. 4 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Також слід відзначити, що при здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування.

Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Частиною першою статті 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Зокрема, до заходів забезпечення позову, що застосовуються господарськими судами, відносяться накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві, заборона відповідачеві вчиняти певні дії, заборона іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або пе6редавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання, тощо (ст. 137 ГПК України).

Водночас слід зауважити, що в разі відчуження АТ "Альфа - Банк" нежитлової будівлі (магазин "Будинок взуття" з базою) загальною площею 9061,40 м.кв., що розташована за адресою Житомирська область, м. Житомир, вул. Київська, 87, позивач не зможе захистити свої інтереси в межах одного судового провадження, це потягне за собою необхідність звернення до суду з іншими позовами. Тому суд дійшов висновку, що вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення заборони АТ "Альфа - Банк" та іншим особам здійснювати будь-які дії з вищезазначеним нерухомим майном, у тому числі укладати договори, вчиняти інші правочини щодо нього, буде доцільним.

Отже здійснивши оцінку обґрунтованості заяви позивача щодо необхідності вжиття відповідних заходів до забезпечення позову, ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів, адекватності вимог заявника про забезпечення позову, з урахуванням збалансованості інтересів сторін, суд дійшов висновку про часткове задоволення заяви про забезпечення позову.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що обраний позивачем захід до забезпечення позову щодо заборони відповідає суті позовної вимоги і є розумним, обґрунтованим та адекватним, не має наслідку повного припинення господарської діяльності відповідача, має тимчасовий характер, гарантує можливість забезпечення існуючого між сторонами положення до винесення судового рішення.

При цьому суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, оскільки мета забезпечення позову це негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання рішення, а також перешкоджання завдання шкоди позивачу.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до вирішення спору по суті.

Частиною шостою ст. 140 ГПК України визначено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст. 136-140, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий центр "Темпо" (вх. №02-44/13/20 від 08.01.2020) про забезпечення позову у праві №906/20/20 задовольнити частково.

2. Заборонити Акціонерному товариству "Альфа - Банк" та іншим особам здійснювати будь-які дії з нежитловою будівлею (магазин "Будинок взуття" з базою) загальною площею 9061,40 м.кв., що розташована за адресою Житомирська область, м. Житомир, вул. Київська, 87, у тому числі укладати договори, вчиняти інші правочини щодо нього.

Стягувач: Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий центр "Темпо" (10001, м. Житомир, вул. Київська, 87, ід. код 34394406).

Боржник: Акціонерне товариство "Альфа - Банк" (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, ід. код 23494714).

3. Ухвала господарського суду Житомирської області набирає законної сили з дня її прийняття - 10.01.2020.

4. Ухвала є виконавчим документом і підлягає виконанню відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

5. Ухвала дійсна для пред`явлення до примусового виконання протягом трьох років.

Ухвала може бути оскаржена в строк та порядок, визначені ст. 256 ГПК України та п. 17.5) Перехідних положень ГПК України.

Ухвала суду підписана: 10.01.2020.

Суддя Кудряшова Ю.В.

Друк:

1 - в справу

2 - позивачу (оригінальний примірник з гербовою печаткою) (рек. з повід.)

3,4,5 - відповідачам (рек. з повід.)