ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"08" січня 2020 р. Cправа № 902/7/20

Суддя Господарського суду Вінницької області Тварковський А.А., розглянувши матеріали

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" (вул. Примакова, 5, с. Лука Мелешківська, Вінницька область, 23204)

до: Пилявської сільської ради (вул. Першотравнева, 7, с. Пилява, Тиврівський район, Вінницька область, 23330)

про стягнення 2122799,17 грн,

В С Т А Н О В И В :

02.01.2020 на адресу Господарського суду Вінницької області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" до Пилявської сільської ради про стягнення 2122799,17 грн, з яких: 1530320,20 грн - основного боргу, 133830 грн - 3% річних та 458649,17 грн - інфляційних втрат.

Дослідивши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" та додані до неї документи, суд дійшов висновку про її повернення з наступних підстав.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором підряду на виконання проектних та будівельно-монтажних робіт по будівництву інженерних мереж газопостачання с. Пилява Тиврівського району Вінницької області від 10.02.2008 (зі змінами відповідно до додаткових угод) в частині проведення розрахунків.

Водночас згідно з відомостями комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" слідує, що позов між тими ж сторонами та предметом як у даній справі подано до суду вже вп`яте. При цьому ухвалою Господарського суду Вінницької області від 03.12.2019 у справі №902/1017/19 позовну заяву №б/н від 02.12.2019 Товариства з обмеженою відповідальністю "Метан" залишено без руху на підставі п. 2 ст. 164 ГПК України відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 ГПК України та встановлено позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви шляхом доплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Ухвалою від 09.12.2019 відмовлено в задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Метан" про відстрочення сплати судового збору в розмірі 26711,99 грн.

Ухвалою суду від 17.12.2019 у справі №902/1017/19 повернуто позовну заяву №б/н від 02.12.2019 Товариства з обмеженою відповідальністю "Метан" з доданими матеріалами, враховуючи заяву представника позивача про повернення позовної заяви, у якій повідомлено про неможливість усунути недоліки щодо сплати судового збору за подання позовної заяви.

У подальшому позовні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" до Пилявської сільської ради про стягнення 2122799,17 грн подавалися до суду 18.12.2019, 19.12.2019 та 24.12.2019. При цьому в кожному з перелічених випадків після здійснення автоматизованого розподілу судової справи між суддями та визначення складу суду для розгляду позовної заяви (справи №902/1075/19, №902/1083/19, №902/1112/19) від представника позивача надходили заяви про повернення позовних матеріалів до відкриття провадження у справі, в т.ч. квитанції про сплату судового збору за подання позовної заяви на суму 5130 грн. На підставі відповідних заяв представника Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" позовні матеріали було повернуто заявнику.

Разом з тим, до позовної заяви у даній справі Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" додано квитанцію № МР_АВ170698GNS_11043799 від 29.11.2019 р. на суму 5130 грн, яка подавалася при первісному зверненні до суду у справі №902/1017/19. При цьому, як вже зазначалося судом, ухвалою суду від 03.12.2019 у справі №902/1017/19 позовну заяву було залишено без руху, недоліки позовної заяви необхідно було усунути шляхом доплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, оскільки сума 5130 грн сплаченого судового збору є меншою за встановлений законом розмір, враховуючи ціну заявленого позову.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відтак на стадії прийняття позовної заяви до розгляду суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

Як слідує із вищевикладеного, позивачу було достеменно відомо про необхідність при зверненні із даним позовом до суду сплатити судовий збір у значно більшому розмірі, ніж 5130 грн.

Також суд зазначає, що сума складових позовних вимог (1530320,20 грн - основного боргу + 133830 грн - 3% річних + 458649,17 грн - інфляційних втрат становить суму 2122799,37 грн, а не 2122799,17 грн, як зазначено позивачем. Отже, до сплати підлягає судовий збір в загальному розмірі 31841,99 грн ( 2122799,37 грн х 1,5%).

Тобто, Товариству з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" при зверненні із даним позовом до суду необхідно було надати, окрім квитанції на суму 5130 грн, докази сплати судового збору на суму 26711,99 грн.

Водночас, відповідно до статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Таким чином, суд може визнати зловживанням процесуальними правами саме конкретні дії учасників судового процесу, а не абстрактне поняття "зловживань".

Згідно з ч. 1, 2 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами (п. 11 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Як вказувалось вище, позивачем подано даний позов до Господарського суду Вінницької області вже вп`яте. При подачі позовної заяви вперше, Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" не усунуто недоліків позовної заяви шляхом доплати судового збору. В подальшому, після визначення складу суду для розгляду позовної заяви, представник позивача тричі звертався до суду про повернення позовних матеріалів, при цьому в кожному випадку надавав докази сплати судового збору в розмірі 5130 грн, а не в розмірі, який встановлено законом, про що було вказано в ухвалі суду від 03.12.2019 у справі №902/1017/19.

Аналізуючи дії позивача в сукупності, суд дійшов висновку, що останній переслідує мету щодо маніпуляції автоматизованого розподілу справ між суддями.

Такі висновки підтверджуються з огляду на те, що подання Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" позову до того самого відповідача, з тим самим предметом та з тих самих підстав здійснюється неодноразово при свідомому неусуненні недоліків позовної заяви шляхом доплати судового збору. При цьому, враховуючи, що склад суду при подальшій подачі позовної заяви після здійснення автоматизованого розподілу був незмінним (справи №902/1017/19, №902/1075/19, №902/1083/19, №902/1112/19) і в кожному випадку позивач просив повернути позовні матеріали, то такі дії позивача спрямовані на подальшу зміну складу суду для розгляду позовної заяви, а не настання правових наслідків, пов`язаних із необхідністю вирішення справ по суті за умови усунення достеменно відомих позивачу недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Наведені норми свідчать про те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У матеріальному сенсі позов - це право на задоволення своїх позовних вимог. У процесуальному сенсі позов - це звернена до суду вимога про захист своїх прав та інтересів. Подання позовної заяви є формою реалізації права на позов.

Проте, слід враховувати, що право подання позовної заяви, як будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є міра свободи, міра можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Так, господарське процесуальне законодавство містить застереження щодо заборони учасникам судового процесу зловживати наданими їм процесуальними правами.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17). Зазначене на переконання суду, і має місце у даному випадку - позивач переслідує мету можливої зміни складу суду для розгляду позовної заяви, свідомо не усуваючи недоліків такої заяви.

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Слід зазначити, що практика Верховного Суду вказує на обов`язок суду вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами та у випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу - застосовувати до нього заходи, у визначеному законодавством порядку.

Зокрема, такої позиції притримується Верховний Суд у постановівід 20.06.2019 у справі №530/725/18.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Усталеною практикою Європейського суду з прав людини унормовано, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України").

Суд зазначає, що у даному випадку визнання наведених вище дій позивача зловживанням процесуальними правами, у розумінні статті 43 ГПК України, не є обмеженням доступу до правосуддя, оскільки позивач не позбавлений можливості звернутися з позовною заявою до відповідача, сплативши судовий збір у встановленому порядку та розмірі.

Частиною 3 статті 43 ГПК України визначено правові наслідки встановлення судом обставин зловживання учасниками судового процесу своїми процесуальними правами. Зокрема, визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За таких обставин, беручи до уваги наявність обставин зловживання позивачем процесуальними правами, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" до Пилявської сільської ради про стягнення 2122799,17 грн на підставі ст. 43 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 11, 43, 232, 233, 234, 235, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАН" до Пилявської сільської ради про стягнення 2122799,17 грн на 6-ти аркушах з доданими матеріалами на 85-ти аркушах (в т. ч. квитанція № МР_АВ170698GNS_11043799 від 29.11.2019 р. про сплату судового збору на суму 5130 грн, квитанція до прибуткового касового ордера №29 від 26.11.2019 на суму 35000 грн про сплату послуг адвоката на підставі Договору №17/19-ц від 07.02.2019) та конверт повернути позивачу.

2. Копію позовної заяви вх. №7/20 від 02.01.2020, квитанції № МР_АВ170698GNS_11043799 від 29.11.2019 р. про сплату судового збору на суму 5130 грн, ордеру на надання правової допомоги ТОВ "МЕТАН" адвокатом Богословським С.В. серії ВН №120113 від 27.11.2019 та квитанції до прибуткового касового ордера №29 від 26.11.2019 на суму 35000 грн про сплату послуг адвоката на підставі Договору №17/19-ц від 07.02.2019 долучити до примірника ухвали суду, який залишається у суді.

3. Згідно зі ст. 235 ГПК України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

4. За приписами п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України ухвалу про повернення позовної заяви позивачеві (заявнику) може бути оскаржено окремо від рішення суду до Північно-західного апеляційного господарського суду.

5. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

6. Копію ухвали надіслати сторонам рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення (позивачу разом з матеріалами позовної заяви та актом Господарського суду Вінницької області №02.1-53/3/2020 від 02.01.2020).

Дата складання повного тексту ухвали 08.01.2020 р.

Суддя А.А. Тварковський

віддрук. прим.:

1 - до справи;

2 - позивачу - вул. Примакова, 5, с. Лука Мелешківська, Вінницька область, 23204;

3 - відповідачу - вул. Першотравнева, 7, с. Пилява, Тиврівський район, Вінницька область, 23330.