УХВАЛА

м. Київ

03.01.2020Справа № 910/15480/19

Суддя Сівакова В.В., розглянувши

зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес 21"

до Відкритого акціонерного товариства "Завод "Керамік"

про визнання права власності на майно

у справі № 910/15480/19

за позовом Відкритого акціонерного товариства «Завод «Керамік»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес 21»

про витребування майна з чужого незаконного володіння

Представники сторін: не викликались

ВСТАНОВИВ:

04.11.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Відкритого акціонерного товариства «Завод «Керамік» про витребування з чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес 21» наступного майна: під`їзні залізничні шляхи (колії) довжиною 133,9 м та розвантажувальну рампу, які розташовані за адресою: м. Київ, вул Корабельна, 8 та належать ВАТ «Завод «Керамік».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між сторонами було укладено договір № 05/01-01/11 від 05.01.2001, відповідно до якого позивачем передано відповідачу у тимчасове володіння під`їзні залізничні шляхи (колії) довжиною 133,9 м та розвантажувальну рампу, які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Корабельна, 8 та належать ВАТ «Завод «Керамік». У зв`язку з тим, що відповідачем систематично порушувалися умови договору, позивач звернувся до останнього з претензією про сплату боргу, вимогою про розірвання договору та повернення майна. У відповідь на вказані звернення, відповідачем повідомлено позивача, що майно, яке було передано в оренду перейшло у власність відповідача на підставі акту прийому-передачі залізничної колії, а отже у відповідача відсутнє будь-яке зобов`язання перед позивачем. Проте позивач стверджує, що останнім жодних документів на відчуження спірного майна не укладалося та не підписувалося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/15480/19 від 11.11.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

18.11.2019 позивачем усунено недоліки позовної заяви шляхом подання до суду відповідних документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2019 відкрито провадження у справі № 910/15480/19; прийнято позовну заяву до розгляду; розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 17.12.2019.

02.01.2020 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес 21» надійшла зустрічна позовна заява (подана до поштового відділення зв`язку 28.12.2019) з вимогами до Відкритого акціонерного товариства «Завод «Керамік» про визнання права власності на під`їзні залізничні шляхи (колії) довжиною 133,9 м та розвантажувальну рампу, які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Корабельна, 8 та знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером: :78:063:0001 по вул. Корабельна, 8 в Оболонському районі м . Києва та яка знаходиться в оренді ТОВ «Прогрес 21».

Відповідно до ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

У відповідності до ч. 8 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи № 910/15480/19, ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2019 відповідача зобов`язано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали надати суду відзив на позов в порядку статті 165 Господарського процесуального кодексу України з доданням доказів, що підтверджують обставини викладені в ньому, та докази направлення цих документів позивачу.

У відповідності до ст. 242 Господарського процесуального кодексу України ухвалу про відкриття провадження у справі від 21.11.2019 було направлено відповідачу рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення за № 313 за адресою, що зазначена в позовній заяві, а саме: 04080, м. Київ, вул. Костянтинівська, 71, яка згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 12.11.2019 є місцезнаходженням відповідача.

Проте, конверт разом з ухвалою від 21.11.2019 (номер відправлення 313) було повернуто до суду 28.11.2019 поштовим відділенням зв`язку без вручення адресату з довідкою форми Ф-20 від 25.11.2019 з позначкою «не знаходиться».

Дану ухвалу суду відповідачем отримано 13.12.2019 під час ознайомлення з матеріалами справи, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою представника відповідача, а отже строк для подачі відзиву визначений до 28.12.2019 включно.

Відповідно до ч. 7 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Отже, Товариством з обмеженою відповідальністю «Прогрес 21» заявлено зустрічний позов по справі № 910/15480/19 в межах встановленого законом строку для подання відзиву, оскільки поданий до поштового відділення зв`язку 28.12.2019.

Згідно з ч. 4 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 2.2.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 "Про деякі питання практики застосування розділу VІ Господарського процесуального кодексу України" судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Позивачем пред"явлено вимогу про визнання права власності на майно, яка має бути сплачена судовим збором як за ставкою майнового характеру.

Майно право власності на яке просить визнати позивач підлягає вартісній оцінці, та згідно доданого до позовної заяви висновку про вартість майна від 23.12.2019 становить 900.000,00 грн.

Згідно статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01.01.2019 встановлено у розмірі 1.921,00 грн.

Згідно п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, при зверненні із зустрічним позовом до суду, позивач мав сплатити судовий збір в розмірі 13.500,00 грн, виходячи із вартості спірного майна 900.000,00 грн.

Проте, позивачем до позовної заяви подано платіжне доручення про сплату судового збору лише в розмірі 2.895,00 грн, тобто судовий збір не доплачено в розмірі 10.605,00 грн.

Згідно з ч. 5 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки зустрічна позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 164, ст.ст. 174, 180 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Зустрічну позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання

- доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Попередити позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала чинності 03.01.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Сівакова