ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" січня 2020 р. Справа№ 925/1066/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Агрикової О.В.

суддів: Євсікова О.О.

Чорногуза М.Г.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження

без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу

розглядає апеляційну скаргу

Публічного акціонерного товариства "Азот"

на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 21.11.2019

про повернення зустрічної позовної заяви

За зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства "Азот"

до Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

про визнання недійсним розділу 3 договору на транспортування природного газу магістральними газопроводами № /12-49743/ПЗ від 27.12.2016,

у справі №925/1066/19 (суддя Спаських Н.М.)

За позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

до Публічного акціонерного товариства "Азот"

про стягнення 1 036 635,77 грн., -

ВСТАНОВИВ:

У 2019 році Акціонерне товариство "Укртрансгаз" звернулось до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Азот" про стягнення 1 036 635,77 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач в порушення умов договору здійснив оплату отриманих від позивача послуг з транспортування природного газу після визначеної договором дати, у зв`язку з чим позивачем нараховано пеню та 3% річних.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 03.09.2019 року відкрито провадження у справі № 925/1066/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

20.11.2019 року Публічне акціонерне товариство "Азот" звернулось до Господарського суду Черкаської області з зустрічною позовною заявою до Акціонерного товариства "Укртрансгаз" про визнання недійсним розділу 3 договору на транспортування природного газу магістральними газопроводами № /12-49743/ПЗ від 27.12.2016 року, укладеного між сторонами у справі і яким обґрунтовано позовні вимоги.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 21.11.2019 року зустрічну позовну заяву та додані до неї документи повернуто заявнику, Публічному акціонерному товариству "Азот".

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що відповідачем порушено строк на подання зустрічного позову, у зв`язку з чим місцевий господарський суд повернув зустрічну позовну заяву і додані до неї документи Публічному акціонерному товариству "Азот".

Не погодившись із прийнятою ухвалою, Публічне акціонерне товариство "Азот" подало до Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 21.11.2019 року та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що позиція місцевого господарського суду не відповідає завданням та загальним принципам господарського судочинства та порушує гарантоване законом право відповідача на доступ до суду.

Зокрема на думку скаржника суд першої інстанції фактично позбавив відповідача права на судовий захист, визначений у ст. 4 Господарського процесуального кодексу України та права на справедливий суд, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Також скаржник звертає увагу, що ст. 180 Господарського процесуального кодексу України не встановлює прямої заборони щодо поновлення пропущених процесуальних строків. З огляду на вказане, скаржник вважає, що висновок суду першої інстанції про неможливість поновлення строку на подання зустрічного позову та про повернення його відповідачу є помилковим та таким, що не відповідає процесуальним нормам.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2019 року сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Агрикова О.В., судді Чорногуз М.Г., Євсіков О.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.12.2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Азот" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 21.11.2019 року у справі №925/1066/19, вирішено розгляд апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Азот" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 21.11.2019 року у справі №925/1066/19 здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

02.01.2020 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від позивача надійшло клопотання про продовження процесуального строку для подання відзиву на апеляційну скаргу у зв`язку з тим, що ухвалу Північного апеляційного господарського суду товариство отримало 20.12.2019 року, а представник позивача був у відряджені у період з 25.12.2019 року по 27.12.2019 року, докази чого долучені до клопотання.

Також 02.01.2020 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому останній просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити ухвалу суду першої інстанції без змін.

02.01.2020 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи оригіналу зустрічного позову №501-06/673 від 20.11.2019 року з додатками.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши наявні матеріали справи у повному обсязі, перевіривши повноту встановлення обставин справи та їх юридичну оцінку, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції встановив наступне.

Відповідно до частин першої - шостої статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Колегія суддів зазначає, що з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Господарського суду Черкаської області від 03.09.2019 року відповідачу було визначено строк для подачі відзиву до 08.10.2019 року. (т.1, а.с. 2-3).

Також в матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №532 з якого вбачається, що Публічне акціонерне товариство "Азот" отримало ухвалу Господарського суду Черкаської області від 03.09.2019 року 05.09.2019 року. (т.1, а.с. 28).

Крім того 07.10.2019 року через загальний відділ діловодства суду першої інстанції від відповідача надійшло клопотання про зменшення суми пені. (т.1, а.с. 39-41).

Колегія суддів звертає увагу, що клопотання про зменшення суми пені відповідачем подано до 08.10.2019 року, тобто в строк, встановлений для подання відзиву, проте відзиву не подано, не заявлено й клопотання про продовження строку для подання відзиву, а також не зазначено про намір подати зустрічний позов.

Окрім цього, 07.10.2019 року через загальний відділ діловодства суду першої інстанції від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в якому також не було заявлено клопотання про продовження строку для подання відзиву, а також не зазначено про намір подати зустрічний позов. (т.1, а.с. 73).

В судове засідання 08.10.2019 року представник відповідача не з`явився, що вбачається з протоколу судового засідання від 08.10.2019 року. (т.1, а.с. 79-80).

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 08.10.2019 року розгляд підготовчого засідання було відкладено на 28.10.2019 року. (т.1, а.с. 81-82).

28.10.2019 року через загальний відділ діловодства суду першої інстанції від відповідача надійшло клопотання про продовження строку підготовчого провадження та відкладення розгляду справи з огляду на те, що у товариства обмежена кількість представників. Також зазначено, що відповідач має намір подати додаткові докази, однак не зазначено, які саме докази. (т.1, а.с. 88-89).

Колегія суддів також звертає увагу, що в клопотанні про продовження строку підготовчого провадження відповідачем не було вказано про намір подати зустрічний позов.

В судове засідання 28.10.2019 року відповідач також не з`явився, що вбачається з протоколу судового засідання від 28.10.2019 року. (т.1, а.с. 108-109).

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 28.10.2019 року було відхилено клопотання відповідача про продовження строку підготовчого провадження з огляду на те, що останнім не було зазначено якого роду додаткові докази він має намір подати у справу, доказів примирення не подано, а також з підстав того, що відповідачем не вказано на об`єктивні обставини, які б слугували підставою для продовження строку підготовчого провадження. Також було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 21.11.2019 року. (т.1, а.с. 110-111).

Також в матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №518 з якого вбачається, що Публічне акціонерне товариство "Азот" отримало ухвалу Господарського суду Черкаської області від 28.10.2019 року 31.10.2019 року. (т.1, а.с. 112).

Однак, 20.11.2019 року (через 20 днів після отримання ухвали Господарського суду Черкаської області від 28.10.2019 року) Публічне акціонерне товариство "Азот" звернулось до Господарського суду Черкаської області з зустрічною позовною заявою до Акціонерного товариства "Укртрансгаз" про визнання недійсним розділу 3 договору на транспортування природного газу магістральними газопроводами № /12-49743/ПЗ від 27.12.2016 року, укладеного між сторонами у справі і яким обґрунтовано позовні вимоги. (т.1, а.с. 114-116).

Колегія суддів також звертає увагу, що відповідачем не було заявлено клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову та не було зазначено будь-яких обставин, які б перешкоджали останньому подати зустрічний позов у строк встановлений судом.

Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з приписами статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, колегія суддів звертає увагу скаржника, що він не скористався таким правом, як подання клопотання про поновлення процесуального строку для подання зустрічного позову. Також колегія суддів зазначає, що подання особою клопотання про поновлення процесуального строку не кореспондується з автоматичним поновленням судом такого строку, оскільки клопотання про поновлення процесуального строку, у даному випадку, для подання зустрічного позову у справі, повинно містити обґрунтування причин його пропуску, поважність яких визначається судом.

Як наслідок, оскільки відповідачем подано зустрічний позов з порушенням строків, встановлених ч. 1 ст. 180 ГПК України, зустрічна позовна заява підлягала поверненню заявнику.

Крім того, колегія суддів зазначає, що доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню та обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України. Тому, учасники провадження мають розуміти, що встановлені судом строки будуть застосовані.

При цьому, Публічне акціонерне товариство "Азот" не позбавлене права у встановленому законом порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

Принцип законності визначається тим, що суд у своїй діяльності при вирішенні справ повинен додержуватись норм процесуального права.

Право особи подати зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Зазначене право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, встановлених процесуальним законодавством. Тому повернення заявникові зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог частин першої, другої статті 180 ГПК України, не може вважатися обмеженням доступу до суду.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.03.2019 року у справі №904/3987/18.

Таким чином судом першої інстанції під час постановлення оскаржуваної ухвали дотримано вимог процесуального законодавства та правомірно повернуто Публічному акціонерному товариству "Азот" зустрічну позовну заяву з підстави пропуску процесуального строку для її подання.

Отже, зазначені в апеляційній скарзі доводи не знайшли свого підтвердження під час перегляду ухвали судом апеляційної інстанції, апелянт не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних доводів, які могли б бути прийняті та дослідженні судом апеляційної інстанції в розумінні ст.ст. 73, 76-79, 86 Господарського процесуального кодексу України. А тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Інших належних доказів на підтвердження своїх доводів та заперечень викладених в поданій апеляційній скарзі, скаржником не було надано суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод. (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03, від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

У справі, що розглядається, колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції було надано скаржнику вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків місцевого господарського суду.

Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судові витрати, згідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покласти на апелянта.

Керуючись ст.ст. 129, 255, 269, 270, 271, п.1 ч.1 ст. 275, ст.ст. 276, 282, 284, ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Азот" на ухвалу господарського суду Черкаської області від 21.11.2019 року №925/1066/19 залишити без задоволення.

2. Ухвалу господарського суду Черкаської області від 21.11.2019 року №925/1066/19 залишити без змін.

3. Повернути до Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/1066/19 для подальшого розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного суду у порядку та в строк передбаченими ст.ст. 287-289 ГПК України.

Головуючий суддя О.В. Агрикова

Судді О.О. Євсіков

М.Г. Чорногуз