ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

20.01.2020 м.Дніпро Справа № 908/3667/13

Суддя Центрального апеляційного господарського суду Білецька Л.М.,

розглянувши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на ухвалу господарського суду Запорізької області від 15.03.2019року (суддя Ніколаєнко Р.А.) у справі № 908/3667/13

Кредитори:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю "Ультра Ойл" (49027, м.Дніпро, вул.Глинки, буд.7, оф.1133; адреса для листування: 71101, Запорізька область, м.Бердянськ, Мелітопольське шосе, 84/1);

2) Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Запоріжгаз" (69035, м.Запоріжжя, вул.Заводська, 7);

3) Товариство з обмеженою відповідальністю "ОДЕСЕМ-К" (04074, м.Київ, вул. Бережанська, 4);

4) Компанія East Petronics Limited (Аль Джазіра, Аль Хамра , Рас Аль Кхаімах , ОАЕ; адреса для листування: 71100, Запорізька область, м.Бердянськ, вул.Європейська, 94, кв.33 );

5) Публічне акціонерне товариство "Запоріжжяобленерго" в особі Бердянського міського району електричних мереж (71118, Запорізька область, м.Бердянськ, пр. 12 Грудня, 25);

6) Публічне акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" (01001, м.Київ, 01001, вул. Б. Хмельницького, 6);

7) Бердянська об`єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Запорізькій області (71118, Запорізька область, м.Бердянськ, пр.Праці, 20);

8) Фірма "POLIGONIA GmbH", Kaiserkronen, 40, D-12685, Berlin, Germani;

9) Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Запорізькій області (69000, м.Запоріжжя, вул.Сєдова, 12, );

10) Бердянське об`єднане управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (71118, Запорізька область, м.Бердянськ, вул.Консульська, буд.23, корпус Л);

11) Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Бренд Шоу" (03151, м.Київ, вул.Ушинського, 40);

12) Товариство з обмеженою відповідальністю "Вторсервіс" (01133, м.Київ, вул. Леоніда Первомайського, 11/10, поштова адреса: 69057, м.Запоріжжя, вул.Перемоги, 131/315);

13) Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче об`єднання "МАСПРОМ" (03680, м.Київ, МПС, просп. Палладіна, 46);

14) Первинна профспілкова організація Публічного акціонерного товариства "Азовські мастила і оливи" (71114, Запорізька область, м.Бердянськ, вул. Ярослава Мудрого, 2);

15) Дніпровське територіальне управління Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (49600, м.Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 29);

16) Державне підприємство „Національна атомна енергогенеруюча компанія „Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу „Автокомплект" ДП „НАЕК „Енергоатом" (01032, м.Київ, вул.Жилянська, буд.108, літ.А)

17) ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 )

18) ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 )

19) ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 )

Боржник - Публічне акціонерне товариство "Азовські мастила і оливи", скорочене найменування - ПАТ "АЗМОЛ" (71114, Запорізька область, м.Бердянськ, вул.Ярослава Мудрого, 2, )

ліквідатор - арбітражний керуючий Персюк Сергій Володимирович

за участі прокуратури Запорізької області, ГТУЮ у Запорізькій області, ФДМУ

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Запорізької області від 15.03.2019 року у даній справі клопотання Бердянської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області (вих.№73462/10/08-01-51-05 від 07.03.2019) про незатвердження звіту ліквідатора та ліквідаційного балансу ПАТ „Азовські мастила і оливи" та незакриття провадження у справі до проведення перевірки Головним управлінням ДФС у Запорізькій області - залишено без задоволення.

Звіт ліквідатора (вих.№7(3667) від 12.02.2019) та ліквідаційний баланс станом на 12.02.2019 банкрута - Публічного акціонерного товариства "Азовські мастила і оливи" (71114, Запорізька область, м.Бердянськ, вул.Ярослава Мудрого, 2, ) - затверджено.

Банкрута - Публічне акціонерне товариство "Азовські мастила і оливи" (71114, Запорізька область, м.Бердянськ, вул.Ярослава Мудрого, 2, ) - ліквідовано .

Провадження у справі закрито.

Не погодившись із вказаною ухвалою, Головне управління ДПС у Запорізькій області подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права просить скасувати ухвалу Господарського суду Запорізької області від 15.03.2019 року у справі №908/3667/13, що перешкоджає подальшому провадженню та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду на стадію ліквідаційної процедури.

Розглянувши подані матеріали, суддя-доповідач вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України, до апеляційної скарги, зокрема, додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень ст. 4 Закону України "Про судовий збір", в редакції на день подання скарги, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 7 ч. 2 ст. 4 вказаного закону, за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткого мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет на 2019 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1921,00 грн.

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 3.1 Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 7 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 2, 7 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.7. Інструкції визначено, що реквізит Реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України.

Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу". Банк перевіряє заповнення цього реквізиту на відповідність вимогам, викладеним у цій главі, лише за зовнішніми ознаками

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи у межах якої подається відповідна скарга та дата судового акта, що оскаржується (аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 02.03.2018 у справі № 910/19309/16, від 29.03.2018 у справі № 907/892/15, від 16.04.2018 у справі № 910/18289/16, постанові Верховного Суду від 16.01.2019 року у справі №905/1057/18 ).

Водночас, звертаючись до суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 15.03.2019, скаржник додав платіжне доручення від 28.08.2019 №644 на суму 1921,00 грн судового збору, де в графі призначення платежу зазначено :Суд.зб.за под. апел. скарги ГУ ДФС у Зап. обл ТОВ «Азовські мастилаі олив»; Третій. Апеляц.адмін.суд.без ПДВ.

Тобто, графа "Призначення платежу" вказаного платіжного доручення містить відомості про те, що судовий збір сплачено за подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Статтею 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Проте зазначене платіжне доручення не може бути прийнято судом в розумінні статті 77 Господарського процесуального кодексу України, як належний доказ сплати судового збору, оскільки не містить інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна скарга, та дату прийняття судового акта, що оскаржується, з огляду на що, з останнього не вбачається яка саме апеляційна скарга оплачується судовим збором.

Таким чином, суд приходить до висновку, що скаржником всупереч п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги не додано доказів оплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Суд звертає також увагу скаржника на те, що з 01.01.2020 реквізити для сплати судового збору до Центрального апеляційного господарського суду наступні:

Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37989274

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку (IBAN): UA2004004

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Центральний апеляційний господарський суд (назва суду, де розглядається справа).

Суд вважає, що скаржником всупереч п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги не додано доказів оплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Крім того, відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Щодо досліджуваної справи, то оскаржувана ухвала винесена 15.03.2019, повний текст ухвали складено - 20.03.2019 року, отже останній день подачі апеляційної скарги - 01.04.2019.

Скаржником апеляційну скаргу направлено засобами поштового зв`язку 19.12.2019 року, про що свідчить відмітка на поштовому конверті, тобто із значним пропуском строку встановлено ст. 256 ГПК України.

Між тим, скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування поважності причин пропуску строку подання апеляційної скарги скаржник посилається на ті обставини, що вперше скаржником подано апеляційну скаргу з додержанням строків, встановлених ст. 256 ГПК України, однак станом на дату подання апеляційної скарги кошти були відсутні у зв`язку з примусовим їх списанням, а відтак ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 07.05.2019 року по справі №908/366713 апеляційну скаргу повернуто скаржнику. Також скаржник зазначає про складну процедуру підготування документів для сплати судового збору, що на думку останнього унеможливлювало вчасно сплатити судовий збір.

Згідно з частиною третьою статті 256 Господарського процесуального кодексу України, строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

З метою відновлення процесуального строку заявник має довести суду наявність відповідних обставин, їх поважність та непереборність, у зв`язку з тим, що норма про можливість відновлення процесуальних строків є по суті пільгою, що може використовуватися лише як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавцем кожного із процесуальних строків.

Сам лише факт подання стороною клопотання про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду відновити цей строк, оскільки поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким він користується виходячи із поважності причин пропуску строку, які об`єктивно перешкоджали скаржнику реалізувати своє право на подання апеляційної скарги протягом законодавчо встановленого строку.

Органи доходів і зборів є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, тобто суб`єктами, що реалізують свою владну компетенцію.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, відсутність коштів для сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 260 Господарського процесуального кодексу України, підставою для залишення апеляційної скарги без руху є також обставини її подання після закінчення строків, установлених на апеляційне оскарження, без порушення особою, яка її подала, питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 174, ч.ч. 2, 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, залишається без руху.

За приписами ч.4 ст.174 ГПК України, якщо скаржник не усуне недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася з апеляційною скаргою.

Відповідно до ч.4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з метою надання апелянту можливості усунути зазначені недоліки, шляхом подання в строк визначений цією ухвалою, обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та доказів сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 235, 258, 260 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на ухвалу господарського суду Запорізької області від 15.03.2019року у справі № 908/3667/13 - залишити без руху.

Скаржнику протягом десяти днів з моменту отримання ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, а саме:

- надати квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн.

- вказати інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач Л.М. Білецька