РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

23.12.2019Справа № 910/9962/19

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді: Літвінової М.Є.

за участю секретаря судового засідання: Зінчук С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

За позовом Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ"

до Публічного акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Збалансовані інвестиції"

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "ЗЗБК № 1"

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Дельта Плюс"

про розірвання Договору

Представники учасників справи:

Від позивача: Кобець Т.М.;

Від відповідача: Гаврилова В.А.;

Від третьої особи-1: не з`явився;

Від третьої особи-2: не з`явився;

Присутній у судовому засіданні: ОСОБА_1 - вільний слухач.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" (далі - позивач ) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Збалансовані інвестиції" (далі - відповідач) про розірвання договору про пайову участь у будівництві від 14.04.2016 № 31/91.

Обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на неналежне виконання умов спірного договору з боку відповідача в частині сплати пайових внесків, що є істотним порушенням умов договору.

26.07.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" надійшла заява про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі № 910/9962/19 відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі № 910/9962/19 вищевказану позовну заяву залишено без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.

13.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2019 відкрито провадження у справі № 910/9962/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, на підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія " ЗЗБК №1" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Дельта Плюс", підготовче засідання призначено на 30.09.2019 року.

19.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.08.2019 відмовлено у задоволенні заяви Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" про забезпечення позову.

09.09.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника третьої особи-1 надійшли пояснення щодо позову.

Представники відповідача, третьої особи-1, третьої особи-2 у підготовче засідання 30.09.2019 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.09.2019, яку занесено до протоколу судового засідання, відкладено підготовче засідання по справі № 910/9962/19 на 21.10.2019.

21.10.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого відповідач проти задоволення позову заперечує, оскільки станом на 18.10.2019 відповідачем було внесено на рахунок позивача в якості пайового внеску грошові кошти в сумі 26 168 708, 15 грн. за квартири, по яким було укладено інвестиційні договори з фізичними особами, предметом яких є інвестиційна участь Інвестора у будівництві будинку, внаслідок здійснення якої інвестор має право отримати у власність квартиру в порядку і на умовах, визначених інвестиційним договором.

Представники третіх осіб 1, 2 у підготовче засідання 21.10.2019 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

У підготовчому засіданні 21.10.2019 представник відповідача заявив усне клопотання про продовження строків для подачі документів по справі; суд визнав причини пропуску для подачі заяв та клопотань поважними, продовжив представнику відповідача строк для подачі відзиву на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2019, яку занесено до протоколу судового засідання, продовжено строк підготовчого провадження по справі № 910/9962/19 на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 13.11.2019.

13.11.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшли додаткові пояснення до відзиву.

13.11.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від від представника позивача надійшла відповідь на відзив.

Представники третьої особи-1 та третьої особи-2 у підготовче засідання 13.11.2019 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.11.2019 відкладено підготовче засідання по справі № 910/9962/19 на 27.11.2019 для надання можливості представникам сторін ознайомитися з поданими 13.11.2019 документами.

15.11.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшли заперечення.

Представники третіх осіб у підготовче засідання 27.11.2019 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2019 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 11.12.2019 року.

10.12.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшло клопотання про оголошення перерви у судовому засіданні.

Представники позивача та третіх осіб 1, 2 у судове засідання не з`явились, про дату та час судового засідання були повідомлені належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2019, яку занесено до протоколу судового засідання задоволено клопотання позивача та оголошено перерву по розгляду справи по суті на 23.12.2019 року.

Представник позивача у судовому засіданні 23.12.2019 року позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 23.12.2019 року проти задоволення позову заперечив.

Представники третіх осіб у судове засідання 23.12.2019 року не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень № 532, № 524.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006 року у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

У судовому засіданні 23.12.2019 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

14.04.2016 року між позивачем (Підприємство) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія «ЗЗБК № 1» (далі - Пайовик) укладено Договір № 31/91 про пайову участь у будівництві (далі - Договір про пайову участь), предметом якого є внесення Пайовиком пайового внеску у будівництво житлового Будинку на умовах цього Договору.

Під Будинком сторони розуміють житловий будинок № 1 на провулку Моторному №11, який споруджується підприємством на земельній ділянці загальною площею 9907 м. кв., розташований за адресою провулок Моторний, 11 у Голосіївському районі м. Києва, кадастровий номер :82:414:0014, цільове призначення для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово - офісного комплексу з нежитловими приміщеннями та паркінгом, яка надана ТОВ «Житло Будівництво Інвестиції» в оренду на підставі рішення Київської міської ради № 884/3459 від 19.07.2005 р. (п. 1.1. Договору про пайову участь).

Пунктом 4.1. Договору про пайову участь передбачено, що розмір пайового внеску за цим Договором складає 59 762205, 84 грн. (п`ятдесят дев`ять мільйонів сімсот шістдесят дві тисячі двісті п`ять гривень 84 коп.), в т.ч. ПДВ 9 960 367, 64 грн. Внесення Пайового внеску здійснюється Пайовиком у національній валюті України шляхом банківського переказу на рахунок Підприємства, відповідно до графіку платежів з прив`язкою до вартості окремих приміщень, вказаних у Додатку № 1 до цього Договору, який є невід`ємною частиною цього Договору.

Згідно з пунктом 5.1. Договору про пайову участь передача приміщень здійснюється по акту прийому - передачі, який підписується повноважними представниками Сторін.

Відповідно до п. 7.1. Договору про пайову участь зобов`язання сторін за цим Договором припиняються у разі їх виконання належним чином. Договір діє з дня його підписання до належного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим Договором.

За умовами пункту 7.2. Договору про пайову участь дострокове припинення дії цього Договору можливе у наступних випадках: за згодою сторін тільки за умови підписання відповідної угоди.

У разі розірвання Договору сторони звільняються від виконання взаємних зобов`язань за Договором, про що складають відповідну додаткову угоду згідно з умовами якої зазначають, що претензій одна до одної не мають. Розірвання договору в односторонньому порядку не допускається (п. п. 7.3., 7.4. Договору про пайову участь).

28.04.2016 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «ЗЗБК № 1» (первісний пайовик), відповідачем (Новий пайовик) та позивачем (Підприємство) було укладено Договір № 1-31/91 про заміну сторони у Договорі про пайову участь у будівництві від 14.04.2016 № 31/91 (далі - Договір), відповідно до п. 1.2. якого Первісний пайовик відступає в повному обсязі, а Новий пайовик набуває всі права та обов`язки Пайовика за Основним договором та стає стороною Основного договору та правонаступником Пайовика за зобов`язаннями за Основним договором з дати його укладення. Одночасно Новий пайовик приймає на себе невиконані обов`язки, які має Первісний пайовик за Основним договором, та погоджується виконати їх в порядку та на умовах, передбачених Основним договором.

Згідно з п. 1.3. Договору до Нового пайовика переходять також, у разі наявності, всі та будь-які права, що забезпечують виконання зобов`язань за Основним договором.

Пунктом 1.4. Договору передбачено, що Новий пайовик набуває право вимоги за Основним договором до Підприємства, що включає всі права Пайовика, в тому числі право вимагати передачі частки Пайовика у вигляді Приміщень на умовах та в порядку, передбаченому Основним договором.

Цей договір не передбачає зміни до порядку розрахунків Нового пайовика з Підприємством та порядку виконання Новим пайовиком та Підприємством своїх зобов`язань за Основним договором (п. 1.5. Договору).

Пунктом 1.6. Договору передбачено, що на підставі цього Договору здійснюється правонаступництво Нового пайовика за зобов`язаннями та правами Первісного пайовика, що виникли за Основним договором починаючи з дати його укладення.

Відповідно до п. 1.7. Договору Підприємство погоджується із вчиненим між сторонами правочином згідно з цим Договором та цим гарантує належне виконання своїх зобов`язань за Основним договором перед Новим пайовиком, так якби Підприємство виконувало їх перед Первісним пайовиком на умовах, викладених в Основному договорі.

Додатковою угодою № 1 від 28.09.2016 до Договору про пайову участь у будівництві № 31/91 від 14.04.2016 сторони Додаток № 1 до Договору виклали у новій редакції, що додається до Додаткової угоди № 1 та є невід`ємною частиною Договору.

Додатковою угодою № 2 від 30.12.2016 до Договору про пайову участь у будівництві № 31/91 від 14.04.2016 сторони Додаток № 1 до Договору виклали у новій редакції, що додається до Додаткової угоди № 2 та є невід`ємною частиною Договору.

Додатковою угодою № 3 від 06.08.2019 до Договору про пайову участь у будівництві № 31/91 від 14.04.2016 сторони домовились про наступне:

« 1. У пункті 1.1. розділу 1 «Визначення термінів» Договору, у зв`язку із перенесенням терміну прийняття об`єкта в експлуатацію, слова «запланований термін здачі Об`єкта в експлуатацію - II квартал 2017 року» викласти у наступній редакції «Запланований термін прийняття Об`єкта в експлуатацію - IV квартал 2018 року».

« 2. Доповнити Договір № 31/91 від 14.04.2016 пунктом 3.9.1. такого змісту підприємство має право встановлювати поточну ціну квадратного метра приміщення та переглядати її в залежності від стану ринкових та/ або інфляційних процесів з врахуванням собівартості будівництва».

« 3. Пункти 4.1. та 4.2. розділу 4 "Розрахунки сторін" Договору викласти у новій редакції:

" 4.1. Розмір пайового внеску за цим Договором складає 65 327 847, 52 грн. (шістдесят п`ять мільйонів триста двадцять сім тисяч вісімсот сорок сім грн. 52 коп), в т.ч. ПДВ 10 887 974, 59 грн. Внесення пайового внеску здійснюється Пайовиком у національній валюті України шляхом банківського переказу на рахунок Підприємства, відповідно до графіку платежів з прив`язкою до вартості окремих приміщень, вказаних у Додатку № 1 до цього Договору, який є невід`ємною частиною цього Договору.

« 4.2. Поточний рахунок Підприємства для внесення пайового внеску:

р/р НОМЕР_1 в філії АТ «Укрексімбанк» м. Києва, код банку 322313, Код , Свідоцтво № 100325392 ІПН 91».

Додаток № 1 до Договору викладено у новій редакції, що додається до цієї Додаткової угоди № 3 та є невід`ємною частиною Договору.

Додатковою угодою № 4 від 13.12.2018 до Договору про пайову участь у будівництві № 31/91 від 14.04.2016 сторони погодили наступне:

«Пункти 4.1. розділу 4 «Розрахунки Сторін» Договору викласти у новій редакції:

« 4.1. Розмір пайового внеску за цим Договором складає 30 128047, 58 (тридцять мільйонів сто двадцять вісім тисяч сорок сім грн. 58 коп.), в т.ч. ПДВ 5 021 341, 26 грн. Внесення пайового внеску здійснюється Пайовиком у національній валюті України шляхом банківського переказу на рахунок Підприємства, відповідно до графіку платежів з прив`язкою до вартості окремих приміщень, вказаних у Додатку № 1 до цього Договору, який є невід`ємною частиною цього Договору.

2. Додаток № 1 до Договору викладено у новій редакції, що додається до цієї Додаткової угоди № 4 та є невід`ємною частиною Договору».

Позивач стверджує, що станом на 17.07.2019 року відповідач здійснив оплату у розмірі лише 22 056 843, 00 грн., чим порушив умови укладеного Договору та не виконав взяті на себе зобов`язання і недоплатив 8 071 204, 58 грн.

Направлена позивачем пропозиція про розірвання Договору № 114/2952 від 21.06.2019 відповідачем залишена без задоволення.

При укладенні спірного Договору позивач розраховував на фінансування відповідачем пайового внеску у будівництво будинку, що б надало можливість позивачу своєчасного будівництва, але на сьогодні у зв`язку із затримкою внесення коштів унеможливлюється введення будинку в експлуатацію.

За таких обставин, позивач звернувся до суду з даним позовом про розірвання Договору на підставі статті 651 Цивільного кодексу України.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. ст. 6, 627, 628 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості, а зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

В силу положень ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Загальний порядок укладення, зміни і розірвання цивільно-правових договорів урегульовано главою 53 ЦК України. Порядок укладення, зміни і розірвання господарських договорів визначено главою 20 ГК України.

За змістом ст. 188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Підстави для зміни або розірвання договору визначені статтею 651 Цивільного кодексу України і за загальним правилом, викладеним в частині першій цієї статті, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Про зміну або розірвання договору в порядку частини 1 статті 651 Цивільного кодексу України сторони вправі домовитися в будь-який час на свій розсуд (крім випадків, обумовлених законодавчо).

Разом з тим, законодавством передбачено випадки, коли розгляд питання про внесення змін до договору чи про його розірвання передається на вирішення суду за ініціативою однієї із сторін.

Так, відповідно до частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Отже, підставами для виникнення юридичного спору про розірвання договору, який підлягає вирішенню судом, є обставини, наведені у частині 2 статті 651 Цивільного кодексу України, і ці обставини виникають в силу прямо наведених у зазначеній нормі фактів та подій, що зумовлюють правову невизначеність у суб`єктивних правах чи інтересах.

За імперативними приписами як статті 651 Цивільного кодексу України, так і статті 188 Господарського кодексу України, якою визначено, зокрема порядок розірвання господарських договорів, розірвання договору можливе лише за згодою сторін або у виняткових випадках за рішенням суду у зв`язку з істотним порушенням стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Отже, підставою розірвання договору відповідно до частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України є істотне порушення стороною цього договору. Тобто йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору.

Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, установлених частиною 2 статті 651 ЦК України. Вирішуючи питання про оцінку істотності порушення стороною договору, суди повинні з`ясувати не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена у виді реальних збитків та (або) упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору, а також установити, чи є справді істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати.

Ці висновки узгоджуються з правовими висновками, викладеними у постанові Верховного Суду України від 18.09.2013 у справі № 6-75цс13, постанові Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 910/21148/17, постанові Верховного Суду від 15.05.2019 у справі № 913/422/18.

Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - "значної міри" позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору.

Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. Водночас, йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору. Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона.

Суди повинні з`ясувати не лише наявність істотного порушення договору та шкоди, а й встановити, чи є справді істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати.

Водночас, дослідивши фактичні обставини та зібрані у справі докази у їх сукупності, надавши оцінку умовам договору та з огляду на положення законодавства, яке регулює порядок розірвання договору за рішенням суду за ініціативою однієї зі сторін, суд дійшов наступних висновків.

Як стверджує позивач у позові та вбачається з матеріалів справи, за умовами Додатку № 1 в редакції Додаткової угоди № 4, на відповідача було покладено зобов`язання по сплаті на рахунок позивача пайового внеску у розмірі 30 128 047, 58 грн., зокрема:

Номер квартириЗагальна вартість, грн.Строк оплати
13 959 339, 43до 30.04.2019
16 605759,47до 31.12.26,40до 06.08.29,20до 30.04.23,83до 30.04.20,64до 06.08.29,20до 30.04.23,83до 30.04.29,65до 31.12.26,40до 06.08.23,83до 30.04.2019
491 035 888,42до 30.04.26,40до 06.08.23,83до 30.04.29,43до 30.04.2019
561 035 888,42до 30.04.29,20до 30.04.23,83до 30.04.26,56до 06.08.20,64до 06.08.26,40до 06.08.29,47до 31.12.26,56до 06.08.26,56до 06.08.29,47до 31.12.26,56до 06.08.2018
100690 379,20до 30.04.2019
101678 073,83до 30.04.2019
104753 496,56до 06.08.2018
107542 246,40до 06.08.2018
108678 073,83до 30.04.2019
114690 379,20до 30.04.2019
115532 581,36до 06.08.2018
121690 379, 20до 30.04.2018
122 678 073,83до 30.04.2018
125753 496, 56до 06.08.2018
128690 379, 20до 30.04.2018
129532 581, 36до 06.08.2018
132753 496, 56до 06.08.2018
133908 919, 65до 31.12.2018
139753 496,56до 06.08.2018
154813 620, 64до 06.08.2018
Всього 30 128 047,58 грн.
З наведеного вбачається, що станом на час розгляду справи настав строк оплати відповідачем вартості 42 квартир на суму 30 128 047, 58 грн.

Як стверджує позивач у позовній заяві, за весь час період договору відповідачем було сплачено 22 056 843, 00 грн.

Відповідач у свою чергу зазначив, що ним станом на 07.11.2019 сплачено на користь позивача 30 188 615, 56 грн., на підтвердження чого надав платіжні доручення.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що відповідачем повністю виконані взяті на себе зобов`язання по сплаті пайового внеску за квартири, по яким настав строк оплати.

За таких обставин, позивачем всупереч приписів частини 3 статті 13, частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України не надано належних та допустимих доказів на підтвердження наявності у відповідача заборгованості.

Таким чином, під час розгляду даної справи позивачем не доведено істотного порушення відповідачем взятих на себе зобов`язань, а також наявність шкоди, завданої внаслідок порушення відповідачем умов Договору, розмір якої не дозволив би отримати позивачу очікуване при укладенні договору, а доводи позивача про те, що при укладенні спірного Договору він розраховував на фінансування відповідачем пайового внеску у будівництво будинку, що б надало можливість позивачу своєчасного будівництва, але на сьогодні у зв`язку із затримкою внесення коштів унеможливлюється введення будинку в експлуатацію, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність передбачених положеннями чинного законодавства правових підстав для розірвання Договору № 31/91 про пайову участь у будівництві від 14.04.2016, укладеного між Комунальним підприємством з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія «ЗЗБК № 1», сторону в якому було змінено на Публічне акціонерне товариство "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Збалансовані інвестиції відповідно до Договору від 28.04.2016№ 1-31/91 про заміну сторони.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з урахуванням наведеного.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 74, 129, 238-241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позовних вимог Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" відмовити.

2. Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Згідно з частиною 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

4. Відповідно до підпункту 17.5. пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VІІІ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 13.01.2020 року.

Суддя М.Є. Літвінова