ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2019 р. Справа№ 910/17201/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Смірнової Л.Г.

суддів: Руденко М.А.

Дідиченко М.А.

за участю секретаря судового засідання Огірко А.О.

за участю представників згідно протоколу судового засідання від 04.12.2019р.

розглянув апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс»

на рішення Господарського суду міста Києва від 07.08.2019р. (повний текст складено 12.08.2019р.)

у справі №910/17201/18 (суддя Чебикіна С.О.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс»

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1-Б»

треті особи: ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 ,

ОСОБА_10

про визнання недійсним рішення установчих зборів

1. Зміст позовних вимог та заперечень

1.1. Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про визнання недійсним рішення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1-Б», оформлене протоколом установчих зборів зі створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: м. Київ, вул. Зарічна, 1-Б від 28.10.2017р. з додатками.

1.2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час проведення установчих зборів ОСББ «Зарічний 1-Б» не було дотримано процедуру проведення зборів, що передбачена Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», а створення об`єднання відбулося з суттєвим порушенням законодавства.

1.3. Проведені установчі збори та письмове опитування співвласників відбулися з суттєвим порушенням Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Протокол установчих зборів про створення ОСББ «Зарічна 1-Б» не відповідає формі, яка затверджена центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики, крім цього особи, які нібито брали участь у зборах, не ставили свої підписи у протоколі та взагалі даний протокол не підписаний співвласниками. Натомість, особи, які нібито взяли участь в установчих зборах ставили підписи у бюлетені для голосування на установчих зборах об`єднання співвласників, які ніким не затверджені та не передбачені чинним законодавством.

1.3. Відповідач проти позову заперечував, посилаючись на те, що відсутній факт порушення права ТОВ «Київ Комфорт Сервіс» при створенні ОСББ та подання позову особою, яка не є і не була співвласником в багатоквартирному будинку (не є членом ОСББ). Доводи наведенні в позові ґрунтуються на припущеннях.

2. Фактичні обставини, встановлені місцевим та апеляційним судами

2.1. 28.10.2017р. відбулися установчі збори за участі власників квартир та нежитлових приміщень будинку за адресою: м. Київ , вул. Зарічна, 1-Б , за результатами якого було прийнято рішення створити ОСББ «Зарічна 1-Б» для здійснення управління, утримання і використання майна, що належить квартир.

2.2. 04.12.2017р. було проведено державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1-Б» у цьому будинку.

3. Короткий зміст рішення місцевого суду

3.1. Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.08.2019р. у справі №910/17201/18 у задоволенні позову відмовлено.

3.2. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про те, що при створенні ОСББ «Зарічна 1-Б» права позивача - особи, що здійснювала обслуговування будинку (позивача) не порушувалися, оскільки оспорюваним рішенням про створення ОСББ «Зарічна 1-Б» від 28.10.2017р. не приймалось рішення про зміну юридичної особи, що здійснює обслуговування будинку, не вирішувались будь-які питання діяльності цієї юридичної особи, а голосування проводилось виключно щодо створення об`єднання для представництва і захисту прав співвласників.

4. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених у ній доводів

4.1. Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 07.08.2019р. у справі №910/17201/18 та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю. Визнати недійcним рішення Установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1-Б», оформлене протоколом установчих зборів зі створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: м. Київ, вул. Зарічна, 1-Б від 28.10.2017р. з додатками.

4.2. Апеляційна скарга мотивована тим, що позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час проведення установчих зборів ОСББ «Зарічний 1-Б» не було дотримано процедуру проведення зборів, що передбачена Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», а створення об`єднання відбулося з суттєвим порушенням законодавства.

4.3. Проведені установчі збори та письмове опитування співвласників відбулися з суттєвим порушенням Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Протокол установчих зборів про створення ОСББ «Зарічна 1-Б» не відповідає формі, яка затверджена центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики, крім цього особи, які нібито брали участь у зборах, не ставили свої підписи у протоколі та взагалі даний протокол не підписаний співвласниками. Натомість, особи, які нібито взяли участь в установчих зборах ставили підписи у бюлетені для голосування на установчих зборах об`єднання співвласників, які ніким не затверджені та не передбачені чинним законодавством.

4.4. Наведена у протоколі інформація є недостовірною та не відповідає дійсному волевиявленню мешканців багатоквартирного будинку, зокрема, щодо загальної площі квартир та житлових приміщень будинку. Взагалі не зрозуміло, яким чином визначалася власності осіб, які взяли участь у загальних зборах, оскільки така частка у відсотковому значенні від загальної площі не вказана в протоколі, а також не зазначена у додаткових до протоколу.

4.5. Також апелянт зазначив, що має місце підроблення підписів в протоколі.

5. Заперечення на апеляційну скаргу

5.1. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1-Б» заперечувало проти апеляційної скарги, посилаючись на те, що права позивача у даних правовідносинах не порушено, оскільки позивач не є співвласником будинку.

5.2. Відповідач також зазначив, що відсутні докази на підтвердження позовних вимог, позовні вимоги ґрунтуються на припущеннях.

5.3. При створені ОСББ «Зарічна 1-Б» ініціативу підтримав 61,38% співвласників, що становить 10 432,3 м.кв., що є достатньою кількістю для створення ОСББ в силу ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

5.4. Надумані посилання в тексті позову та апеляційної скарги на, нібито, невідповідність певних підписів у опитуваних листках підписам співвласників - є виключно суб`єктивним припущенням позивача, яке не підтверджується, в першу чергу, позицією самих співвласників, що приймали участь у голосуванні.

5.5. Процедура створення ОСББ «Зарічна 1-Б» відбулась з дотриманням приписів законодавства.

5.6. Щодо площі паркомісць, то вказані площі не є квартирами та нежитловими приміщеннями, а тому не впливають на голосування на установчих зборах.

6. Надходження апеляційної скарги та її розгляд апеляційним судом

6.1. 18.09.2019р. Товариство з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс» звернулося до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 07.08.2019р. у справі №910/17201/18.

6.2. Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс» передано колегії суддів у складі: головуючий суддя Смірнова Л.Г., судді Дідиченко М.А., Кропивна Л.В.

6.3. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.09.2019р. апеляційну скаргу залишено без руху.

6.4. Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс» передано колегії суддів у складі: головуючий суддя Смірнова Л.Г., судді Дідиченко М.А., Руденко М.А.

6.5. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.10.2019р. поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс» пропущений строк на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 07.08.2019р. у справі №910/17201/18. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс» на рішення Господарського суду міста Києва від 07.08.2019р. у справі №910/17201/18.

6.6. 14.11.2019р. у судовому засіданні оголошувалась перерва.

6.7. Апелянтом заявлялись клопотання про витребування доказів, а саме витребування у Центра надання адміністративних послуг Дарницької РДА у м. Києві оригінал та належним чином засвідчену копію протоколу установчих зборів з додатками зі створення ОСББ «Зарічна 1-Б».

6.8. Клопотання обґрунтоване тим, що вказані докази необхідні для проведення судової почеркознавчої експертизи.

6.9. Крім того, позивачем заявлено клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи, для встановлення дійсності підписів окремих власників квартир.

6.10. Клопотання мотивоване тим, що має місце невідповідність деяких підписів.

6.11. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1-Б» заперечило проти заявлених клопотань.

6.12. Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

6.13. Чинна редакція Господарського процесуального кодексу України надає право стороні надати висновок експерта з цих самих питань. Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того, що вказані заявником власники квартир заперечують факт участі у голосуванні, а тому призначення судової почеркознавчої експертизи не є доцільним.

6.14. Враховуючи відсутність підстав для призначення судової почеркознавчої експертизи, клопотання про витребування доказів, необхідних для проведення експертизи також задоволенню не підлягає.

6.15. Представник позивача підтримав доводи, наведені у апеляційні скарзі та просив скасувати рішення місцевого суду та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю.

6.16. Представники позивача та третьої особи заперечили проти апеляційної скарги та просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції у даній справі - без змін.

7. Джерела права й акти їх застосування

7.1. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Установчі збори об`єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку.

Для створення об`єднання скликаються установчі збори.

Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів «за`не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування («за» чи «проти»).

Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання і затверджують його статут.

Державна реєстрація об`єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об`єднання (асоціація) вважається утвореним з дня його державної реєстрації.

Державна реєстрація змін до статуту об`єднання проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб.

Установчі документи об`єднання підписує голова установчих зборів або інша уповноважена зборами особа.

У разі створення об`єднання власниками квартир та/або нежитлових приміщень у двох і більше багатоквартирних будинках голосування співвласників щодо створення такого об`єднання проводиться у порядку, передбаченому цією статтею, за кожним багатоквартирним будинком окремо. Результати голосування визначаються окремо для кожного багатоквартирного будинку.

Колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, у тримісячний строк з дня державної реєстрації об`єднання забезпечує передачу йому примірника технічної та іншої передбаченої законодавством документації на будинок, а також документа, на підставі якого багатоквартирний будинок прийнято в експлуатацію, технічного паспорта і планів інженерних мереж.

У разі відсутності документації на багатоквартирний будинок колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, протягом півроку з дня державної реєстрації об`єднання відновлює її за власний рахунок.

7.2. . Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

7.3. Відповідно до приписів ст. 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

8. Позиція апеляційного суду

8.1. Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

8.2. 28.10.2017р. відбулися установчі збори за участі власників квартир та нежитлових приміщень будинку за адресою: м . Київ, вул . Зарічна, 1-Б, за результатами якого було прийнято рішення створити ОСББ «Зарічна 1-Б» для здійснення управління, утримання і використання майна, що належить квартир.

04.12.2017р. було проведено державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1-Б» у цьому будинку.

8.3. Порядок створення ОСББ встановлено ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

8.4. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ч. 2 ст. 4 ГПК України).

Отже, у разі звернення до господарського суду особа має довести відповідно до вимог статті 74 Господарського процесуального кодексу України, що право або законний інтерес, за захистом якого звернулася ця особа, порушується, не визнається або оспорююється.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна сторона має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано із позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи скористатися заходами правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

За змістом процесуального законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, а й законний інтерес.

Як роз`яснив Конституційний Суд України у Рішенні від 01.12.2004 № 18-рп/2004 поняття "охоронюваний законом інтерес", вжите у частині 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст. У цьому Рішенні Конституційного Суду України надано офіційне тлумачення поняття "охоронюваний законом інтерес" як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовленого загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкованого у суб`єктивному праві простого легітимного дозволу, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Отже, інтерес позивача має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам і відповідати наведеним критеріям охоронюваного законом інтересу.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предмет позову - певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який одночасно є способом захисту порушеного права, а підставу позову становлять факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає та обґрунтовує у позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і залежно від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на час звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав; під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом. (зазначене знайшло своє підтвердження у постанові Верховного Суду у справі №922/4362/17).

8.5. Таким чином, при створенні Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1-Б» не були і не могли бути порушені права позивача, оскільки створення відповідача залежить від волевиявлення та за участю співвласників квартир.

8.6. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

9. Висновки апеляційного суду

9.1. На підставі вищевикладеного, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для зміни чи скасування рішення місцевого суду згідно зі ст. 277 Господарського процесуального кодексу України.

9.2. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на апелянта в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 232-241, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс» на рішення Господарського суду міста Києва від 07.08.2019р. у справі №910/17201/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 07.08.2019р. у справі №910/17201/18 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на Товариство з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс».

4. Матеріали справи №910/17201/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

5. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено 13.01.2020р.

Головуючий суддя Л.Г. Смірнова

Судді М.А. Руденко

М.А. Дідиченко