ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

27.12.2019 Справа № 905/1793/19

Господарський суд Донецької області у складі судді Харакоза К.С.,

секретар судового засідання Стрюкова А.О.,

у справі за позовом Керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, м.Слов`янськ, Донецька область,

в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область,

до відповідача Державного підприємства "Лиманське лісове господарство", м.Лиман, Донецька область,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Національний природний парк "Святі гори",

про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев на території об`єкту природно-заповідного фонду без одержання лімітів та наявності дозволу в сумі 11459480,00грн.,

за участю представників сторін:

прокурор: Хряк О.О., службове посвідчення №053701,

від позивача: не з`явився,

від відповідача: Постельга І.В., ордер; директор ДП "Лиманське лісове господарство" -Приходько О.Б., наказ № 410-к від 06.10.2016,

від 3-ї особи: не з`явився,

Керівник Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, м.Слов`янськ, Донецька область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область, звернувся до господарського суду Донецької області з позовом до відповідача Державного підприємства "Лиманське лісове господарство", м.Лиман, Донецька область, в якому просить суд: стягнути з ДП «Лиманське лісове господарство» шкоду, завдану незаконною порубкою дерев на території об`єкту природно-заповідного фонду без одержання лімітів та наявності дозволу на території Лиманської міської ради Донецької області, Краснолиманського та Ямпільского лісництва ДП «Лиманське лісове господарство» у розмірі 11 459 480 грн. на рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Донецькій області за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами», отримувач місцевий бюджет м. Лиман, 24062100 «Грошові стягнення шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності» ОКПО 37894853 ДКСУ МФО 899998 (р/рахунок 5564, код ЄДРПОУ 240621), з яких 30 відсотків зараховуються до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків зараховуються до спеціального фонду обласного бюджету, 50 відсотків зараховуються до спеціального фонду бюджету об`єднаних територіальних громад.

За змістом позовної заяви підставами звернення до суду став встановлений факт здійснення відповідачем вибіркової та суцільної рубки дерев в кварталах Краснолиманського та Ямпільського лісництва без встановлених лімітів та дозволу на земельних ділянках природно-заповідного фонду України загальнодержавного значення, в порушення ст.ст. 12, 40, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та ст. 9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", ст.ст. 116, 123, 125, 126, 152 Земельного кодексу України, та чим заподіяно шкоди на суму 11459480,00грн., що підтверджується висновком експерта №630-643 від 28.05.2019 за результатами проведеної комісійної судової економічної експертизи по матеріалам кримінального провадження № 00000001 від 03.01.2018.

В підтвердження позовних вимог прокурором суду надані наступні документи: -Інформація Департаменту екології та природних ресурсів Донецкьої облдержадміністрації від 21.06.2019 №08-26/3842/90-19; - Інформація Міністерства екології та природних ресурсів України від 26.06.2019 №5/4-8/6838-19; Наказ Державної екологічної інспекції від 06.06.2018 про виділення фахівців; Накази НПП «Святі гори» №15-к від 07.06.2018, №16-к від 13.06.2018, 20-к від 27.06.2018, №23к від 17.07.2018; Інформація НПП «Святі гори» від 23.01.2019 №22; Матеріально-грошова оцінка лісосік Краснолиманського лісництва квартал 240 виділ 6; Планчик кварталу 240 виділ 6 Краснолиманського лісництва; Польова перелікова відомість квартал 240 виділ 6; Нумераційна відомість дерев квартал 240 виділ 6; Матеріально-грошова оцінка лісосік Краснолиманського лісництва квартал 97 виділ 1; Планчик кварталу 97 виділ 1 Краснолиманського лісництва; Відомість переліку дерев квартал 97 виділ 1; Нумераційна відомість дерев квартал 97 виділ 1; Матеріально-грошова оцінка лісосік Краснолиманського лісництва квартал 75 виділ 13; Планчик кварталу 68 виділ 10,1 Ямпільського лісництва; Відомість переліку дерев квартал 68 виділ 10,1 Ямпільського лісництва; Матеріально-грошова оцінка лісосік Ямпільського лісництва квартал 68 виділ 9,2; Планчик кварталу 68 виділ 9,2 Ямпільського лісництва; Відомість переліку дерев квартал 68 виділ 9,2 Ямпільського лісництва; Матеріально-грошова оцінка лісосік Ямпільського лісництва квартал 122 виділ 8.1; польова перелікова відомість дерев Ямпільського лісництва квартал 122 виділ 8.1; Матеріально-грошова оцінка лісосік Ямпільського лісництва квартал 123 виділ 1; Планчик кварталу 123 виділ 1 Ямпільського лісництва; Польова перелікова відомість дерев Ямпільського лісництва квартал 123 виділ 1; Матеріально-грошова оцінка лісосік Ямпільського лісництва квартал 29 виділ 13,1; Польова перелікова відомість дерев Ямпільського лісництва квартал 29 виділ 13,1; Матеріально-грошова оцінка лісосік Ямпільського лісництва квартал 29 виділ 17; Планчик кварталу 29 виділ 17 Ямпільського лісництва; Польова перелікова відомість дерев Ямпільського лісництва квартал 29 виділ 17; Протокол огляду місця події від 12.06.2018 квартал 75 виділ 13 Краснолиманського лісництва; Протокол огляду місця події від 13.06.2018 квартал 68 виділ 10.1 Ямпільського лісництва; Протокол огляду місця події від 13.06.2018 квартал 68 виділ 9.2 Ямпільського лісництва; Протокол 1 огляду місця події від 12.06.2018 квартал 65 виділ 3 Краснолиманського лісництва; Протокол огляду місця події від 12.06.2018 квартал 79 виділ 4 Краснолиманського лісництва; Протокол огляду місця події від 13.06.2018 квартал 68 виділ 7.2 Ямпільського лісництва; Протокол огляду місця події від 10.07.2018 квартал 29 виділ 17 Ямпільського лісництва; Протокол огляду місця події від 08.06.18 квартал 63 виділ 4 Краснолиманського лісництва; Протокол огляду місця події від 08.06.2018 квартал 62 виділ 2 Краснолиманського лісництва; Протокол огляду місця події від 12.06.2018 квартал 79 виділ 1 Краснолиманського лісництва; Протокол огляду місця події від 11.07.2018 квартал 240 виділ 6 Краснолиманського лісництва; Протокол огляду місця події від 10.07.2018 квартал 29 виділ 13.1 Ямпільського лісництва; Протокол огляду місця події від 06.07.2018 квартал 123 виділ 1 Ямпільського лісництва; Протокол огляду місця події від 06.07.2018 квартал 122 виділ 8.1 Ямпільського лісництва; Протокол огляду місця події від 11.07.2018 квартал 97 виділ 1 Краснолиманського лісництва; Розрахунки шкоди заподіяної державі, надані Державною екологічною інспекцією 08.08.2018 №06-1293; Висновок експерта №630-643 за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи; Дозвіл №5 на проведення суцільної санітарної рубки від 12.09.2016; Дозвіл №7 на проведення суцільної санітарної рубки від 20.10.2016; Перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів погоджений 29.08.2017; Перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів (не погоджений) Інформація Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 13.08.2019 №12/2129; Копія повідомлення Державну екологічну інспекцію про представництво інтересів в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

Ухвалою суду від 30.09.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі 905/1793/19; справу №905/1793/19 вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 17.10.2019 року; зобов`язано позивача представити оригінали доданих до позовної заяви документів для огляду; встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов із урахуванням вимог ст.165 ГПК України до 16.10.2019.

Від відповідача 17.10.2019 року до господарського суду надійшов відзив на позовну заяву б/н від 15.10.2019 в якому відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вказує на те, що у керівника Слов`янської місцевої прокуратури відсутні повноваження на звернення до суду з даним предметом позову. Відповідач стверджує, що функції державного контролю за дотриманням вимог нормативно-правових актів щодо ведення лісового господарства покладено на Державне агентство лісових ресурсів України, проте керівником Слов`янської місцевої прокуратури заявлено позов в інтересах неуповноваженого суб`єкта владних повноважень щодо ведення лісового господарства - Державну екологічну інспекцію у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область.

Також вказує, що перед пред`явленням позову мало бути додержано порядок здійснення державного нагляду (контролю), а саме Державна екологічна інспекція в Донецькій області повинна була видати наказ про проведення позапланового заходу державного нагляду, копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), посвідчення (направлення) на проведення заходу, посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) та скласти акт перевірки, видати припис, пред`явити претензію. Проте, жодних доказів, проведення відповідної перевірки ДП «Лиманське лісове господарство» державними інспекторами з охорони навколишнього середовища Державної екологічної інспекції у Донецькій області та оформлення актом результатів проведеної перевірки - до позовної заяви не надано.

В підтвердження своїх заперечень відповідачем суду надані копії наступних документів: висновку науково-правової експертизи при інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 18.04.2017 № 126/164, листа Державного агентства лісових ресурсів України від 17.07.2017; наказу про перевірку 29.07.2019 №436; журналу реєстрації перевірок; акту перевірки від 02.08.2019; довідки від 08.10.2019; витягу з ЄДРПОУ відносно Слов`янської місцевої прокуратури та прокуратури Донецької області; копії планів проведення санітарно-оздоровчих заходів на 2016; переліків заходів з поліпшення санітарного стану лісів на 2017 рік; актів обстеження насаджень, що потребують суцільної рубки санітарної від 17.06.2016 року; актів лісопатологічного обстеження від 17.02.2017 року, від 12.05.2017 року, від 28.07.2017 року (т.2 а.с. 32-63; 74-114).

11.11.2019 до суду від Державної екологічної інспекції у Донецькій області, до суду надійшла відповідь на відзив, у якому позивач вказує на порушення відповідачем ст. 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», а саме здійснення рубки дерев на території природно-заповідного фонду загальнодержавного значення без відповідного ліміту, та зазначає що вважає доводи, викладені у відзиві на позовну заяву, безпідставними та такими, що не відповідають законодавству.

Також, 11.11.2019 до суду від Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, до суду надійшла відповідь на відзив, у якому він зазначив, що позиція відповідача, що проведення суцільних рубок на території НПП «Святі гори» не потребують отримання лімітів не відповідає дійсності, вважає доводи, викладені у відзиві на позовну заяву, безпідставними та такими, що не відповідають законодавству.

Ухвалою суду від 11.11.2019 залучено у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Національний природний парк "Святі гори"; зобов`язано відповідача направити копію відзиву на позовну заяву з додатками на адресу залученій третій особі - Національному природному парку "Святі гори"; встановлено відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив до 27.11.2019. Третя особа письмових пояснень по суті спору не надала.

Прокурор та представник позивача в судових засіданнях підтримували позовні вимоги.

Представник відповідача у судових засіданнях проти позову заперечував.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено:

Указом Президента України № 135/97 від 13.02.1997 створено Національний природний парк «Святі гори».

Відповідно до абз. 2 п.1 Указу, до складу земель НПП «Святі Гори» увійшло 40589 га, у тому числі 11878 га, які надаються йому у постійне користування, та 28711 гектарів, які включаються до його складу без вилучення у землекористувачів на території Краснолиманської (на теперішній час, Лиманської), Слов`яногірської (на теперішній час, Святогірської) міських рад і Слов`янської районної ради.

Частиною вказаних земель є землі ДП «Лиманське лісове господарство» (Дробишевське, Ямпільське, Краснолиманське лісництва). Так, згідно Проекту організації території, охорони, відтворення і рекреаційного використання природних комплексів і об`єктів національного природного парку «Святі Гори», затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів № 163 від 25.04.2002, до складу земель НПП «Святі гори» входять землі ДП «Лиманське лісове господарство» загальною площею 18 419 га, в тому числі землі Дробишевського лісництва - 6090 га, Краснолиманського лісництва - 6 426 га, Ямпільського лісництва - 5903 га.

ДП «Краснолиманське лісове господарство» (Наказом №10 від 10.01.2017 року назву змінено на ДП «Лиманське лісове господарство» (т.2 а.с. 18), було отримано дозволи Донецького обласного управління лісового та мисливського господарства на проведення суцільної санітарної рубки по Дробишевському, Ямпільському, Краснолиманському лісництвах, що підтверджується наявними в матеріалах справи Дозволами №1 від 15.01.2016, №3 від 29.04.2016, №4 від 30.06.2016, №5 від 12.09.2016, №7 від 20.10.2016 (т.1 а.с. 192-203).

У 2016 та 2017 роках ДП «Лиманське лісове господарство» на підставі Дозволів на проведення суцільної санітарної рубки (т.1 а.с. 192-203), переліків заходів з поліпшення санітарного стану лісів ДП «Лиманський лісгосп» на 2017 рік (т.1 а.с. 204-211), та згідно планів проведення рубок формування та оздоровлення лісів ДП «Лиманське лісове господарство» на 2017 рік, польових перелікових відомостей, нумераційних відомостей дерев, планчиків кварталів лісництв, відомостей перерахунку дерев на лісосіках, назначених (т.1 а.с. 51-105), здійснило рубки дерев в кварталах Краснолиманського лісництва №79, виділ 1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 25.01.2017), №65, виділ 3 (матеріали відводу лісосіки сформовано 23.01.2017), №240, виділ 6 (матеріали відводу лісосіки сформовано 24.01.2017), № 79, виділ 4 (матеріали відводу лісосіки сформовано 24.01.2017), №62 виділ 2 (матеріали відводу лісосіки сформовано 28.06.2017), №97, виділ 1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 14.04.2017) , №63, виділ 4 (матеріали відводу лісосіки сформовано 24.01.2017), №75, виділ 13 (матеріали відводу лісосіки сформовано 25.01.2017) та Ямпільського лісництва №68, виділ 9,2 (матеріали відводу лісосіки сформовано 17.02.2016), №68, виділ 10,1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 17.08.2016), №29, виділ 17 (матеріали відводу лісосіки сформовано 06.01.2015), №29, виділ 13,1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 21.10.2017), №123, виділ 1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 01.06.2015) та № 122, виділ 8 (матеріали відводу лісосіки сформовано 31.05.2016).

В позовній заяві вказується, що Слов`янською міською прокуратурою опрацьовано матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 03.01.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за фактом незаконної рубки деревини посадовими особами ДП «Лиманське лісове господарство» в природо-заповідному фонді загальнодержавного значення НПП «Святі гори» без відповідних дозвільних документів.

Надані суду документи, а саме: протокол огляду місця події від 12.06.2018 квартал 75 виділ 13 Краснолиманського лісництва; протокол огляду місця події від 13.06.2018 квартал 68 виділ 10.1 Ямпільського лісництва; протокол огляду місця події від 13.06.2018 квартал 68 виділ 9.2 Ямпільського лісництва; протокол 1 огляду місця події від 12.06.2018 квартал 65 виділ 3 Краснолиманського лісництва; протокол огляду місця події від 12.06.2018 квартал 79 виділ 4 Краснолиманського лісництва; протокол огляду місця події від 13.06.2018 квартал 68 виділ 7.2 Ямпільського лісництва; протокол огляду місця події від 10.07.2018 квартал 29 виділ 17 Ямпільського лісництва; протокол огляду місця події від 08.06.18 квартал 63 виділ 4 Краснолиманського лісництва; протокол огляду місця події від 08.06.2018 квартал 62 виділ 2 Краснолиманського лісництва; протокол огляду місця події від 12.06.2018 квартал 79 виділ 1 Краснолиманського лісництва; протокол огляду місця події від 11.07.2018 квартал 240 виділ 6 Краснолиманського лісництва; протокол огляду місця події від 10.07.2018 квартал 29 виділ 13.1 Ямпільського лісництва; протокол огляду місця події від 06.07.2018 квартал 123 виділ 1 Ямпільського лісництва; протокол огляду місця події від 06.07.2018 квартал 122 виділ 8.1 Ямпільського лісництва; протокол огляду місця події від 11.07.2018 квартал 97 виділ 1 Краснолиманського лісництва, містять відомості що, на оглядових ділянках знаходяться пні зрублених дерев (т. 1 а.с. 105-134).

Відповідно до інформації Національного природного парку «Святі гори» квартали №№ 62, 63, 65, 75 79, 97 та 240 Краснолиманського лісництва і квартали №№ 29, 68, 122 та 123 Ямпільського лісництва, які були об`єктом оглядів, проведених слідчими СВ Лиманського ВП Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області, за участю спеціалістів НПП «Святі гори» та Державної екологічної інспекції в Донецькій області, відноситься до об`єкту природно-заповідного фонду України, належать до зони регульованої рекреації на землях, включених до складу НПП «Святі гори» без вилучення у землекористувачів, згідно Проекту організації території, охорони відтворення і рекреаційного використання природних комплексів та об`єктів національного природного парку «Святі гори», який затверджено Наказом Міністерства екології та природних ресурсів №163 від 25.04.2002.

Як стверджує прокурор, ДП «Лиманське лісове господарство» незаконно вирубало ліси на території НПП «Святі гори» без встановлених лімітів та дозволу на земельних ділянках природного-заповідного фонду України загальнодержавного значення, в порушення ст.ст. 12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

Також, прокурор зазначає, що вказані рубки проведено на землях НПП «Святі гори» без узгодження з Донецькою обласною державною адміністрацією та Державної екологічної інспекції в Донецькій області, всупереч вимогам, передбаченим ст.9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», Положенням про порядок установлення лімітів використання природних ресурсів загальнодержавного значення, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 459 від 10.08.1992, Інструкцією про застосування порядку установлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №27 від 24.01.2008 та Санітарними правилами в лісах України, затверджених Постановою Кабінету міністрів України 27.07.1995 № 555.

Відповідно до наявного в матеріалах справи здійсненого Державною екологічною інспекцією 08.08.2018 №06-1293 розрахунку шкоди заподіяної державі відповідачем, загальна сума шкоди становить 11 950 906,00грн. (т. 1 а.с. 135-149).

Донецьким науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України від 28.05.2019 року, за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи по матеріалам кримінального провадження №00000001, методом документальної перевірки та співставлення документів згідно з методикою «Методи, способи та прийоми, які використовуються при проведенні судово-економічних експертиз» за реєстраційним кодом 11.0.08, надані висновки, що розрахунок державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Донецької області Прядка О.В., відповідно до положень Постанови Кабінету Міністрів України № 541 від 24.07.2013 року підтверджується арифметично.

Листом 2№5/4-8/6838-19 від 26.06.2019 Міністерство екології та природних ресурсів України повідомило Прокурора Лиманського відділу Слов`янської місцевої прокуратури, що у 2016-2017 роках клопотань щодо встановлення лімітів на використання природних ресурсів у межах НПП «Святі гори» на території ДП «Лиманське лісове господарство» не надходило, та такі ліміти не затверджувалися (т.1 а.с. 43).

Державне агентство лісових ресурсів України в листі №02-27/4828-17 від 17.07.2017, адресованому Донецькому обласному управлінню лісового та мисливського господарства, щодо лімітів та дозволів на проведення санітарно-оздоровчих заходів на території НПП «Святі гори» повідомило, що деревина, заготовлена від рубок формування і оздоровлення лісів, не є використанням лісових ресурсів, і встановлення лімітів на заготівлю такої деревини законодавством не передбачено (т.2 а.с. 49-50).

Відповідачем до матеріалів справи наданий Висновок науково-правової експертизи щодо доктринадьного тлумачення деяких норм законодавства України стосовно рубок формування та оздоровлення лісів і правомірності їх віднесення до спеціального використання природних ресурсів, затвердженого заступником директора Інституту держави і права ім. В.М.Корецького НАН України, член-кореспондент Національної академії правових наук України В.П.Нагребельний, від 18.04.2017 року №126/164, згідно з яким, встановлення лімітів на заготівлю деревини під час проведення рубок з поліпшення якісного складу лісів на території ПЗФ є неправомірним. Санітарні-оздоровчі

заходи проводяться згідно «Санітарних правил в лісах України», затверджених

постановою Кабінету Міністрів України № 555 від 27.07.1995 (т.2 а.с. 32-48).

Актом про результати перевірки окремих питань господарської діяльності державного підприємства «Лиманське лісове господарство», що координується Донецьким обласним управлінням лісового та мисливського господарства Відділу охорони і захисту лісів Державного агентства лісових ресурсів України від 02.08.2019 (т.2 а.с. 55-62), встановлено:

- в 2016-2017 роках відповідачем для проведення рубок формування і оздоровлення лісів видало лісорубні квитки,: серія 02 ЛКБ № 476144 від 05.09.2017 на проведення вибіркової санітарної рубки у кварталі 62 виділ 2 площа 2,3 га Краснолиманського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - головний лісниций-виконуючий обов`язки директора Титов В.О.); серія 02 ЛКБ № 476123 від 21.03.2017 на проведення вибіркових санітарних рубок у кварталі 63 виділ 4 площа 4,2 га, кварталі 65 виділ 3 площа 1,1 га, кварталі 75 виділ 13 площа 4,1 га, кварталі 79 виділ 1 площа 2,5 га, кварталі 79 виділ 4 площа 2,4 га, кварталі 240 виділ 6 площа 1,4 га Краснолиманського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - директор Приходько О.Б.); серія 02 ЛКБ № 476150 від 17.10.2017 на проведення вибіркової санітарної рубки у кварталі 97 виділ 1 площа 3,9 га Краснолиманського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - директор Приходько О.Б.); серія 02 ЛКБ № 476040 від 18.01.2016 на проведення суцільної санітарної рубки у кварталі 29 виділ 13.1 площа 3,1 га Ямпільського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - директор Приходько О.Б.), серія 02 ЛКБ № 476080 від 15.09.2016 на проведення суцільної санітарної рубки у кварталі 68 виділ 9.2 площа 0,3 га Ямпільського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток-директор Приходько О.Б.), серія 02 ЛКБ № 476075 від 15.07.2016 на проведення суцільної санітарної рубки у кварталі 122 виділ 8.1 площа 0,3 га Ямпільського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - директор Приходько О.Б.), серія 02 ЛКБ № 476067 від 01.07.2016 на проведення суцільної санітарної рубки у кварталі 123 виділ 1 площа 6,5 га Ямпільського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток-директор Приходько О.Б. );

- рубка дерев у межах території національного природного парку «Святі Гори» проведені відповідачем з метою поліпшення якісного складу лісів як рубки їх формування, і оздоровлення - вибіркові та суцільні санітарні;

- вибіркові та суцільні санітарні рубки здійснювались Відповідачем без порушення чинних на момент досліджуваної події нормативних актів, які регулюють рубки у межах природно-заповідного фонду, тобто з дотриманням екологічного та лісового законодавства України, а відтак шкода державі в особі державного підприємства «Лиманське лісове господарство» не завдана

Також в акті зазначено, що підставі перевірки зроблено висновок, що підготовка матеріалів для проведення вибіркових та суцільних санітарних рубок, їх формування та погодження відповідає вимогам діючих Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України; від 27.07.1995 № 555 (редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 № 756), (далі - Правила зі змінами), а також Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995, що діяли до 26.10.2016 (далі - Правила в старій редакції), зокрема: акти лісопатологічного обстеження насаджень по Краснолиманському лісництву ДП «Лиманське ЛГ» від 28.07.2017, від 17.02.2017, від 12.05.2017, від 05.01.2016, від 17.06.2016; переліки заходів з поліпшення санітарного стану лісів щодо необхідності проведення вибіркової санітарної рубки; Дозволи № 1, №4, №5 на проведення суцільної санітарної рубки; Плани проведення санітарно-оздоровчих заходів у лісах ДП «Краснолиманський лісгосп» Донецька область на 2016 рік. Підставою для проведення вибіркових і суцільних санітарних рубок є лісопатологічні обстеження та наявні інші документи, що визначені чинними Санітарними правилами в лісах України, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995 № 555 (редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 № 756), та Санітарними правилами в лісах України, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995, що діяли до 26.10.2016, а саме: лісорубні квитки за переліком.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом (згідно Закону України "Про внесення змін до Конституції України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" №1401-VIII від 02.06.2016).

Згідно з частиною 1 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Так, частиною 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частина 4 вказаної статті передбачає, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Звернення прокуратури з вказаним позовом обумовлені неналежним здійсненням позивачем своїх повноважень щодо судового захисту порушених інтересів держави.

Вказані обставини обумовлюють необхідність застосування прокурором наданих Конституцією України та Законом України "Про прокуратуру" повноважень щодо представництва інтересів держави в суді та є підставою для звернення до суду із позовною заявою на захист інтересів держави.

Згідно зі ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 р. № 275 затверджено Положення про Державну екологічну інспекцію України, за змістом п.1 якого державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів України. Держекоінспекція України входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Основними завданнями Держекоінспекції є реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів; здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо: охорони захисту, використання і відтворення лісів (підпункт 2 пункту 4 Положення).

Відповідно до підпункту «ґ» підпункту 2 пункту 4 Положення, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону, захист, використання та відтворення лісів, щодо пошкодження дерев і чагарників, знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, природного підросту та самосіву на землях, призначених під відновлення лісу, законності вирубування.

З огляду на наведене вбачається, що звернення Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до господарського суду з даним позовом, направлено на захист інтересів держави, та є правомірним. Наведені відповідачем обставини, щодо передчасності звернення прокурору до суду за відсутності акту перевірки відповідача позивачем є неспроможними, з огляду на те, що акт перевірки має статус доказу існування обставин, якими прокурор та позивач мають обґрунтовувати свої позовні вимоги, а не документом, яке надає право прокуророві на реалізацію його повноважень на звернення до суду.

Також неспроможними є посилання відповідача на практику Європейського суду з прав людини щодо порушення балансу рівності сторін через участь прокурора на боці позивача, оскільки відповідач має статус державного підприємства.

Викладе спростовує висловлені відповідачем у відзиві та поясненнях доводи, щодо неправомірності звернення прокурором із позовною заявою.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши прокурора та представників сторін, оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Ч.1. статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі

Таким чином предметом спору по справі є притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності шляхом відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України. За приписами зазначеної норми майнова шкода, завдана неправомірними діями майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Наведена стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення шкоди (збитків), потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди та її розмір; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою (збитками); 4) вини.

При вирішенні спору на позивача покладається обов`язок довести факт порушення відповідачем законодавства, факт спричинення шкоди відповідачем завданої протиправною поведінкою та причинний зв`язок між цим порушенням і завданою шкодою навколишньому середовищу.

За приписами ст.ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень шляхом подання доказів, які представляють собою будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ст.77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Досліджуючи питання протиправності поведінки відповідача через проведення суцільних санітарних рубок суд виходить із наступного:

Статтею 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд» (в редакції, що діяла станом на 2016-2017р.р) встановлено умови спеціального використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, зокрема в межах ліміту, затвердженого центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища, а також на підставі відповідного дозволу, що видаються органом виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим та територіальними органами центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища. Порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів і встановлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення визначається Кабінетом Міністрів України.

Статтею 67 Лісового кодексу України визначено види спеціального використання лісових ресурсів, яким зокрема є: заготівля деревини; заготівля другорядних лісових матеріалів; побічні лісові користування; використання корисних властивостей лісів для культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних, туристичних і освітньо-виховних цілей, потреб мисливського господарства, проведення науково-дослідних робіт.

Відповідно до вимог ст.ст. 70, 71 Лісового кодексу України заготівля деревини здійснюється при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, що проводяться в стиглих і перестійних деревостанах і лімітом заготівлі деревини в порядку рубок головного користування є затверджена в установленому порядку розрахункова лісосіка.

Таким чином, законодавством встановлено, що проведення рубок головного користування, метою якої є заготівля деревини, є видом спеціального використання природних ресурсів, що, за сукупністю положень 67-71 ЛК України та 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд» потребувала отримання відповідного дозволу на спеціальне користування та встановлення відповідного ліміту.

Стаття 84 ЛК України визначає, що санітарні рубки є спеціальним заходом поліпшення якісного складу лісів, їх оздоровлення, посилення захисних властивостей власники лісів, які, в силу положень ст.ст. 17, 19, 83-85 ЛК України, мають здійснювати постійні користувачі лісових ресурсів, яким є Відповідач.

Порядок охорони, захисту, використання та відтворення лісів на землях природно-заповідного фонду визначається відповідно до Закону України "Про природно-заповідний фонд України", цього Кодексу та інших актів законодавства (ст. 100 Лісового кодексу України).

Закон України "Про природно-заповідний фонд України" в редакції, яка діяла на час проведення рубок відповідачем (2016-2017рр.) та на час проведення перевірки, не мав спеціальних положень щодо порядку проведення рубок формування та оздоровлення лісів. Главою 4 зазначеного Закону не встановлено заборони щодо проведення рубок формування та оздоровлення лісів на територіях регіональних ландшафтних парків.

У відповідності до Санітарних правил в лісах України (Правила), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 липня 1995 р. № 555 заходи з поліпшення санітарного стану лісів плануються і здійснюються на основі матеріалів лісовпорядкування, а також санітарних та лісопатологічних обстежень, а в межах природно-заповідного фонду - відповідно до вимог проектів організації територій та об`єктів природно-заповідного фонду та/або положень про них з урахуванням специфіки, ступеня та періоду пошкодження насаджень, біології деревних порід, шкідників та збудників хвороб лісу (п. 5 Правил).

Згідно із п.п.12, 13, 27 Правил вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп; власники лісів, постійні лісокористувачі призначають на основі матеріалів лісовпорядкування, лісопатологічних обстежень та повідомлень про появу ознак погіршення санітарного стану лісових насаджень вибіркові санітарні рубки, про що інформують обласну, Київську та Севастопольську міські держадміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та орган місцевого самоврядування, на території якого зростають насадження, що потребують вибіркової санітарної рубки, а суцільні санітарні рубки проводяться шляхом вирубування сухостійних, відмираючих і дуже ослаблених дерев, пошкоджених пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха, лише у деревостанах, в яких проведення вибіркових санітарних рубок призведе до зменшення повноти насаджень нижче 0,1; мінімальна площа суцільної санітарної рубки становить 0,1 гектара, а максимальна - визначається фактичними розмірами пошкодженого насадження, де необхідно провести таку рубку; під час проведення суцільних санітарних рубок застосовуються технології, які дають змогу максимально зберігати дерева, що не підлягають вирубуванню, підріст, підлісок, трав`яний покрив та ґрунти.

Таким чином, з огляду на законодавче розмежування понять «спеціальне використання природних ресурсів», яке передбачає право на вирубку лісу з метою заготівлі деревини, та «постійного лісокористування», яке передбачає обов`язок постійного лісокористувача здійснювати лісогосподарські заходи, у тому числі і санітарні рубки оцінці підлягають фактичні обставини, які свідчать про мету проведення відповідачем видалення дерев у 2016-2017 рр. на території НПП «Святі гори».

Оцінка зазначених обставин провадиться судом в межах наданих прокурором та позивачем доказів ,та судом враховано, що сторони у судових засіданнях погоджувались з тим, що проведені рубки дерев відбулися в межах та у відповідності до переліку заходів з поліпшення санітарного стану лісів на 2016 та на 2017 роки, а також сторонами не ставилися під сумнів доцільність проведення санітарних рубок та відповідність фактичних дій відповідача умовам проведення таких рубок.

За висновками наявного в матеріалах справи Актом про результати перевірки окремих питань господарської діяльності державного підприємства «Лиманське лісове господарство» від 02.08.2019 (т.2 а.с. 55-62), рубки, що були проведені відповідачем є саме санітарними з метою поліпшення стану лісів. Зазначені висновки прокурором чи позивачем не спростовані.

Цілком логічним є пояснення відповідача, що під час проведення санітарних рубок, що полягають у видаленні дерев, залишається деревина, яка має бути вивезена з місця видалення та оброблена, у тому числі і шляхом заготівлі, при цьому, така заготівля не є метою санітарної рубки. Будь-яких доказів, які б свідчили, що реальною метою проведення відповідачем санітарних рубок у 2016-17 роках була саме заготівля деревини, ні прокурором, ні позивачем не надано та, відповідно, цей факт не є доведеним.

З огляду на викладене, судом не встановлено наведених прокурором ознак протиправної поведінки відповідача під час здійснення ним у період 2016-17 років санітарних рубок на території національного природного парка «Святі гори».

Незважаючи, що відсутність встановленої протиправності поведінки відповідача є самодостатньої підставою для відмові у задоволені позовних вимог про відшкодування шкоди суд вважає за необхідне надати оцінку доказам, що надані прокурором та позивачем на підтвердження факту спричинення та розміру шкоди.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду

(контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Частиною 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду(контролю) у сфері господарської діяльності» зазначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Проте, як було встановлено в ході судового розгляду перевірка органами Державної екологічної інспекції не проводилась.

Розмір спричиненої навколишньому природному середовищу шкоду прокурор обґрунтовує зробленим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області Прядком О.В. розрахунком, який зроблений на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 24 липня 2013р. № 541.

За змістом наведеної постанови розрахунок шкоди проводиться шляхом помноження фізичних показників зрубаних або пошкоджених дерев (Діаметр дерева у корі біля шийки кореня) на визначений відповідною таксою розмір шкоди.

Матеріали справи не містять відомостей щодо фізичних показників дерев які пошкоджено чи зрубано, так акти огляду в рамках кримінального провадження містять лише відомості щодо території, на якій здійснювалась вирубка.

Як було зазначено вище, судова економічна експертиза була проведена по матеріалам кримінального провадження №00000001, методом документальної перевірки та співставлення документів. Висновок експерта не містить відомостей щодо натурного обстеження експертом місяця можливого спричинення шкоди та перевірки фактичних відомостей на підстав яких державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області Прядком О.В. було здійснено розрахунок.

Крім того, судом приймаються до уваги доводи відповідача щодо неприпустимості наданих прокурором доказів у вигляді протоколів огляду місця подій через відсутність дозволу слідчого в провадженні якого перебуває кримінальна справа відповідно до вимог ст. 222 КПК України.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявлений прокурором до відшкодування розмір шкоди є не доведеним.

На підставі вищевикладеного, у зв`язку із відсутністю встановлених у судовому засіданні ознак протиправності поведінки, факту та розміру спричиненої шкоди, у суду відсунуті підстави для задоволення позовних вимог прокурора.

Суд враховує, що як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від свавілля; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення ЄСПЛ у справі "Руїз Торія проти Іспанії"). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною

Згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору залишаються на прокуророві.

За клопотанням відповідача розгляд питання щодо відшкодування судових витрат відповідача не розглядалось, та буде розглянуто після надання ним відповідних доказів таких витрат в порядку прийняття додаткового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76, 79, 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволені позовних вимог керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, м.Слов`янськ, Донецька область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область, до відповідача Державного підприємства "Лиманське лісове господарство", м.Лиман, Донецька область, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Національного природного парку "Святі гори", про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев на території об`єкту природно-заповідного фонду без одержання лімітів та наявності дозволу в сумі 11459480,00грн., - відмовити.

В судовому засіданні 27.12.2019 проголошено та підписано вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст рішення буде складено та підписано протягом десяти днів.

Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області (п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі http://dn.arbitr.gov.ua.

Суддя К.С.Харакоз

Суддя К.С. Харакоз