ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

12.12.2019 Справа № 917/1534/19

за позовною заявою Заступника керівника Миргородської місцевої прокуратури Полтавської області, вул.Кашинського, 1, м.Миргород, Полтавська область,37600 в інтересах держави в особі Котелевської селищної ради Полтавської області, вул.Полтавський шлях,224, с.Котельва, Полтавська область, 38600

до Приватного виробничо-комерційного підприємства "Пружини Сервіс", вул.Луценка, 19а, м.Полтава, 36010

про стягнення 169061,08грн.

Суддя Кльопов І.Г.

Секретар Назаренко Я.А.

Представники сторін згідно протоколу судового засідання

Заступник керівника Миргородської місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Котелевської селищної ради Полтавської області звернулася до господарського суду Полтавської області з позовом до Приватного виробничо- комерційного підприємства "Пружини Сервіс" про стягнення основної суми заборгованості по орендній платі за землю по договору оренди земельної ділянки від 10.11.2016 площею 0,2369 га, яка знаходиться на території Котелевської селищної ради Котелевського району Полтавської області (кадастровий номер :30:003:0846) в розмірі 85502,40грн. та пені у розмірі 83558,68грн.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 12.09.2019 суд ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду і відкрити провадження у справі; справу розглядати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 01.10.019.

Від відповідача надійшов відзив на позов (від 22.10.2019 вхід. №11421). Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні 12.12.2019 судом досліджено матеріали справи.

Станом на час розгляду даної справи встановлено, що ухвалою Верховного суду від 16.10.2019 справу №912/2385/18 разом із касаційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2019 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у справі № 912/2385/18 зазначено, що існує виключна правова проблема, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.

На думку колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво в суді законних інтересів держави ("якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень"), не можна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика.

Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду в ухвалі від 16.10.2019 у справі № 912/2385/18 зазначено, що існує також інше питання, що потребує правового висновку, щодо наслідків, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, недотримання прокурором процедури, що передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Так, відповідно до частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. Зокрема, відповідно до пункту 4 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Наслідки, визначені статтею 174 цього Кодексу, настають, якщо суд встановить відсутність підстави для звернення до відкриття провадження судом. Разом з тим, у Кодексі чітко не врегульовано, чи має суд право (обов`язок) перевіряти наявність (відсутність) таких підстав після відкриття і відповідно, які ж правові наслідки, якщо відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави встановлені судом після відкриття провадження у справі. Існування такої прогалини не сприяє забезпеченню єдності судової практики, тому її усунення матиме істотне значення для формування судової практики.

Аналіз судової практики щодо цього питання свідчить, що вона є не однаковою.

Таким чином Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду зазначено, що у справі № 912/2385/18 є також інші питання, які становлять виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду. По-перше: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності. По-друге: які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Ухвалою суду від 07.11.2019 Великою Палатою Верховного Суду прийнято до розгляду справу №912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року; призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24 березня 2020 року об 11 годині у приміщенні Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

У даній справі позов поданий прокурором в інтересах держави, тому для однакового застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру" у подібних правовідносинах провадження у даній справі необхідно зупинити.

Відповідно до пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи те, що правовідносини у даній справі є подібними до правовідносин у справі № 912/2385/18, яка передана на розгляд Великої палати Верховного суду, суд дійшов висновку зупинити провадження у справі № 917/1534/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного суду справи № 912/2385/18.

Керуючись статтями 228, 229, 234 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у справі № 917/1534/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою палатою Верховного суду справи № 912/2385/18.

2. Зобов`язати учасників справи повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі № 917/1534/19, шляхом подання копії судового рішення за наслідками розгляду касаційної скарги.

3. Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, у разі неявки всіх учасників справи, з моменту її підписання суддею (суддями) та може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту оголошення (підписання) (статті 235, 255 ГПК України). Згідно статті 257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п. 17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвала підписана 12.12.2019

Суддя Кльопов І.Г.