УХВАЛА

27 грудня 2019 року

м. Київ

Справа № 905/1688/15

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Приватного акціонерного товариства «Корум Україна»

на рішення Господарського суду Донецької області від 12.02.2019 (головуючий суддя Величко Н. В., судді Тарапата С. С., Лейба М. О.

і постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.07.2019 (головуючий суддя Медуниця О. Є., судді Барбашова С. В., Білецька А. М.)

у справі № 905/1688/15

за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський банк розвитку»

до Приватного акціонерного товариства «Корум Україна»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб

про стягнення 289 178 324,98 грн

і за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства «Корум Україна»

до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський банк розвитку»

про внесення змін до договору про відкриття мультивалютної кредитної лінії

В С Т А Н О В И В:

19.12.2019 скаржник подав безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Господарського суду Донецької області від 21.02.2019 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.07.2019 у справі № 905/1688/15.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 20.12.2019 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статей 288 Господарського процесуального кодексу України, Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Згідно зі статтею 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення, учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Як убачається з матеріалів справи та касаційної скарги, скаржник вдруге оскаржує постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.07.2019, повний текст якої складено 12.07.2019, тобто останній день оскарження за приписами частини першої статті 288 Господарського процесуального кодексу України припадає на 01.08.2019, натомість касаційну скаргу подав до суду лише 19.12.2019.

Скаржник у своїй касаційній скарзі заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду Донецької області від 21.02.2019 і постанови Східного апеляційного господарського суду від 09.07.2019 в якому зазначив, що першу касаційну скаргу він подав 26.07.2019, тобто в межах строку передбаченого процесуальним законодавством, проте його касаційна скарга була залишена без руху у зв`язку з несплатою судового збору та внаслідок чого 11.12.2019 була повернута скаржнику у зв`язку з неусуненням недоліків. Зазначає, що на час подання первісної касаційної скарги, скаржник не мав можливості сплатити судовий збір, так як товариство знаходиться на території Донецької області, де було розпочато антитерористичну операцію, що значною мірою унеможливило роботу товариства, а також зазначає, що причиною пропуску строку на касаційне оскарження стало, у тому числі, те, що представники товариства не отримували копію ухвали Касаційного господарського суду від 27.08.2019, а тому, як тільки йому стало відомо про існування ухвали Касаційного господарського суду від 27.08.2019 та за рахунок запозичень з`явилася можливість сплати судового збору, скаржник відразу звернувся до Суду з касаційною скаргою.

Розглянувши клопотання про поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Факт неотримання ПрАТ «Корум Україна» поштової кореспонденції, за адресою, яка зазначена в касаційній скарзі, не може вважатися поважною причиною неусунення недоліків, що призвело до повернення первісної касаційної скарги, та пропуску строку на оскарження рішення Господарського суду Донецької області від 21.02.2019 і постанови Східного апеляційного господарського суду від 09.07.2019, оскільки зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу. Так, ухвала Касаційного господарського суду про відмову в задоволенні клопотання ПрАТ «Корум Україна» про звільнення від сплати судового збору та залишення касаційної скарги без руху від 27.08.2019 у справі № 905/1688/15 була оприлюднена 28.08.2019 в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенцї про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України»).

Як зазначено вище, Європейський суд з прав людини у п. 41 свого рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Щодо посилань скаржника на його скрутне матеріальне становище Суд зазначає, що цим доводам вже надавалася оцінка в ухвалі від 27.08.2019, якою, зокрема, відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору. Дії скаржника фактично призвели до відстрочення сплати ним судового збору, що положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір» для нього не передбачено.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що в ухвалі Касаційного господарського суду від 11.12.2019 про повернення касаційної скарги ПрАТ «Корум Україна» зазначено, що ухвалу від 27.08.2019 було вручено ПрАТ «Корум Україна» 19.11.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за трек-номером « 316», яке міститься в матеріалах справи.

За таких обставин, навіть з моменту отримання ухвали від 27.08.2019 (19.11.2019) до моменту подання повторної касаційної скарги (19.12.2019) пройшло 30 днів, що більше за строк на касаційне оскарження, встановлений статтею 288 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, однак відсутність представника на товаристві, за яким закріплено дану справу, не є автоматичною підставою для поновлення процесуального строку.

Частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного, касаційна скарга ПрАТ «Корум Україна» на рішення Господарського суду Донецької області від 21.02.2019 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.07.2019 у справі № 905/1688/15 підлягає залишенню без руху з наданням скаржникові строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, а саме: заявникові касаційної скарги необхідно навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, у строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Керуючись статтями 3, 119, 174, 234, 287-291, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними наведені Приватним акціонерним товариством «Корум Україна» підстави для поновлення строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду Донецької області від 12.02.2019 і постанови Східного апеляційного господарського суду від 09.07.2019 у справі № 905/1688/15.

2. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Корум Україна» на рішення Господарського суду Донецької області від 21.02.2019 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.07.2019 у справі № 905/1688/15 залишити без руху.

3. Надати Приватному акціонерному товариству «Корум Україна» строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Н. О. Волковицька

С. К. Могил