РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

23.12.2019Справа № 910/11316/19

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді: Літвінової М.Є.

за участю секретаря судового засідання: Зінчук С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

За позовом 1. Органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал"

до 1. Підприємства об`єднання громадян Київське учбово - виробниче підприємство № 3 (УВП -3) Українського товариства сліпих (УТОС)

2. Київської міської ради

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Північно - український будівельний альянс"

2.Товариство з обмеженою відповідальністю "Мостицький 2"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправним та скасування рішення, визнання недійсним договору та скасування державного акту

Представники учасників справи:

Від позивача-1: Іванюк В.І.;

Від позивача-2: Іванюк В.І.;

Від відповідача-1: Скок В.С.;

Від відповідача-2: Пилипчук І.І.;

Від третьої особи-1: Вербовий Р.П.;

Від третьої особи-2: Скок В.С.;

Від третьої особи-3: Аблішев В.А.,

Присутній у судовому засіданні: ОСОБА_1 - вільний слухач.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва (далі - позивач 1) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал" (далі - позивач 2) звернулись до Господарського суду міста Києва з позовом до Підприємства об`єднання громадян Київське учбово - виробниче підприємство № 3 (УВП -3) Українського товариства сліпих (УТОС) (далі - відповідач 1) та Київської міської ради (далі - відповідач 2) про :

- визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" №419-20/1829 від 15.07.2004;

- визнання недійсним договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером: :85:381:0029, цільове призначення - для будівництва житлового комплексу, зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, запис у Книзі записів державної реєстрації договорів № 85-6-00197 від 27.04.2005;

- визнання протиправним та скасування Державного акту на право постійного користування земельною ділянкою серія ЯЯ №385033 від 09.07.2012.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивачі вказують на те, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Північно - український будівельний альянс" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Мостицький 2" здійснюються будівельні роботи, з будівництва багатоповерхового житлового комплексу "Подол град Vintage" на території земельної ділянки, яка розташована в межах території пам`ятки археології місцевого значення "Культурний шар Копиревого кінця ХІ-ХІІ ст" та в межах території Державного історико - архітектурного заповідника "Стародавній Київ", площею 0,57 га з кадастровим номером: :85:381:0029 за адресою: м. Київ, Вознесенський узвіз 28-30, чим завдається непоправна шкода землям історико - культурного призначення. Земельну ділянку рішенням Київської міської ради № 419-20/1829, передано Підприємству об`єднання громадян Київське учбово - виробниче підприємство № 3 (УВП -3) Українського товариства сліпих (УТОС) в короткострокову оренду для будівництва житлового комплексу.

В подальшому на виконання рішення Київської міської ради № 419-20/1829 між Київської міською радою та Підприємством об`єднання громадян Київське учбово - виробниче підприємство № 3 (УВП -3) Українського товариства сліпих (УТОС) укладено договір оренди №85-6-00197, який у 2012 році, переоформлено на право постійного користування земельною ділянкою.

За твердженнями позивачів, вищевказані дії призвели до порушення прав гарантованих статтею 54 Конституції України, законом України "Про охорону культурної спадщини", завдають шкоди інтересам позивачів і призводять до загрози життю та здоров`ю громадян України, членів територіальної громади, які проживають на території вулиць Воздвиженська, Дегтярна, Кожум`яцька, Гончарна у Подільському районі м.Києва.

Одночасно з позовною заявою позивачами подано заяву про забезпечення позову та клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.08.2019 відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.08.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання у справі № 910/11316/19 призначено на 02.10.2019; на підставі ст.50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Північно - український будівельний альянс" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Мостицький 2"; в порядку ст.81 Господарського процесуального кодексу України витребувано у Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) висновок Головного управління культурної спадщини та реставраційно відновлювальних робіт № 6188 від 23.10.2003 за підписом В.о. начальника Р.Кухаренко; встановлено відповідачам 1, 2 строк - п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання до суду відзиву на позовну заяву; запропоновано позивачам 1, 2 у строк протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов (якщо такий буде подано) подати відповідь на відзив; запропоновано третім особам у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду пояснення щодо позову та відзиву.

13.09.2019 року через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній проти заявлених позовних вимог заперечив, зазначивши про те, що обставини, на які посилаються позивачі не свідчать про наявність у них порушеного суб`єктивного права з боку відповідача 2, так як рішення Київської міської ради "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" № 419-20/1829 прийнято 15.07.2004, договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером: :85:381:0029, цільове призначення - для будівництва житлового комплексу, зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради 27.04.2005, державний акт на право постійного користування земельною ділянкою серія ЯЯ №385033 виданий 09.07.2012, тоді як Орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 01.03.2019, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал" 08.11.2018.

Крім того у відзиві на позов відповідач 2 зауважив про пропуск строку позовної давності для звернення до суду з відповідним позовом.

Також 13.09.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва представником відповідача 2 подано клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА).

17.01.2019 року через канцелярію Господарського суду міста Києва від представника відповідача 2 надійшли письмові пояснення по суті спору, в яких останній проти заявлених позовних вимог заперечив, стверджуючи про те, що рішення Київської міської ради "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" № 419-20/1829 від 15.07.2004 прийнято відповідно до чинного на момент його прийняття законодавства та в межах наданих відповідачу 1 повноважень, проект відведення земельної ділянки розроблено та погоджено згідно вимог закону.

Крім того відповідач 2 зауважив, що помилковим є ототожнення вказаного у Державному земельному кадастрі виду використання земельних ділянок з функціональним призначенням територій міста Києва згідно з Генеральним планом міста Києва, оскільки в межах певної функціональної території міста Києва, визначеної містобудівною документацією, зокрема, Генеральним планом міста Києва, можуть бути різні цільові призначення земельних ділянок.

Отже на думку відповідача 2 підстави для задоволення позову відсутні.

17.09.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача 1 та третьої особи 2 надійшла заява про продовження процесуальних строків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.10.2019 задоволено клопотання відповідача 2 про залучення до участі у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА); відкладено підготовче засідання по справі № 910/11316/19 на 23.10.2019; запропоновано означеній третій особі у строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали Господарського суду міста Києва від 02.10.2019 надати суду пояснення щодо заявлених позовних вимог.

07.10.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшло повідомлення по справі.

16.10.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача 1 та третьої особи 2 надійшло повідомлення по справі.

18.10.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача 1 та третьої особи 2 надійшли тотожні за змістом відзив на позов та письмові пояснення по суті спору, в яких відповідач 1 та третя особа 2 проти заявлених позовних вимог заперечили.

Серед іншого відповідач 1 та третя особа 2 зауважили, що з наявних в матеріалах справи документів вбачається, що на момент прийняття Київською міською радою рішення від 15.07.2004 № 419-20/1829 про передачу відповідачу 1 земельної ділянки площею 0,57 га для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва, спірна земельна ділянка відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804, відносилась за основним цільовим призначенням до категорії земель - землі житлової та громадської забудови, а не до категорії земель - землі історико- культурного призначення, як зазначають позивачі у позовній заяві.

Крім того за твердженнями відповідача 1 та третьої особи 2 спірна земельна ділянка, відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804, відноситься до земель житлової та громадської забудови, які в свою чергу не відносяться до особливо цінних земель, а тому у Київської міської ради був відсутній обов`язок та правові підстави погоджувати з Верховною Радою України передачу в користування вказаної земельної ділянки відповідачу 1.

Також за твердженнями відповідача 1 та третьої особи 2 земельна ділянка площею 0,57 га, яка передана рішенням Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 відповідачу 1 для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва не перебувала у користуванні третіх осіб, а тому в даному випадку відсутній факт вилучення земельної ділянки, так як не відбулось припинення права землекористування. Спірна земельна ділянка площею 0,57 га складалась з площі земельної ділянки, яка вже знаходилась в користуванні підприємства - відповідача 1 на підставі рішення Київської міської ради депутатів трудящих від 12.05.1964 № 598 та додаткової площі земельної ділянки, яку підприємство просило надати в листі від 20.11.2002 № 1009.

При цьому у відзиві на позов та поясненнях по суті спору відповідач 1 та третя особа 2 зауважують, що договір оренди земельної ділянки від 15.03.2005, який посвідчений державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Петровою Т.М. та зареєстрований в реєстрі за № 17-729 (договір зареєстровано Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про що зроблено запис від 27.04.2005 за № 85-6-00197 у книзі записів державної реєстрації договорів) пройшов встановлену чинним на момент його укладення законодавством процедуру державної реєстрації в уповноваженому державному органі.

Отже на думку відповідача 1 та третьої особи 2 підстави для визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 відсутні, як і відсутні підстави для визнання недійсним договору оренди земельної ділянки від 15.03.2005, який посвідчений державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Петровою Т.М. та зареєстрований в реєстрі за № 17-729 (договір зареєстровано Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про що зроблено запис від 27.04.2005 за № 85-6-00197 у книзі записів державної реєстрації договорів) та державного акту серії ЯЯ № 9385933 від 09.07.2012 (акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 03-9-00064) на право постійного користування земельною ділянкою, розташованої на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва, площею 5691 кв.м.

Представник позивачів 1, 2 у підготовчому засіданні 23.10.2019 подав відповідь на відзиви, в якій навів заперечення проти тверджень відповідачів, викладених у відзивах на позов та клопотання про долучення до матеріалів справи доказів направлення третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради копії позовної заяви з додатками.

Представник відповідача 1 та третьої особи 2 заявив усне клопотання про відкладення підготовчого засідання для ознайомлення з матеріалами справи та підготовки позиції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2019, яку занесено до протоколу судового засідання, задоволено усне клопотання про відкладення підготовчого засідання, відкладено підготовче засідання на 13.11.2019 та продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

11.11.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача 1 надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких останній, зокрема, зауважив, що діяльність позивача 1 не поширюється на територію - Вознесенський узвіз, 28-30, у Подільському районі м. Києва на якій знаходиться земельна ділянка з кадастровим номером :85:381:0029, користувачем якої є відповідач 1, а отже Орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва не уповноважений представляти в суді інтереси мешканців (громади) території, яка не входить в межі здійснення його діяльності, визначеної рішенням Київської міської ради № 977/5041 від 21.06.2018, а також позивач 1 не наділений повноваженнями щодо здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням земельного законодавства.

Крім того на думку відповідача 1 у позовній заяві позивачами не наведеного належного обґрунтування того, в чому саме полягає порушення їх прав, які саме їх права порушено прийняттям спірного рішення Київською міською радою, укладанням спірного договору оренди та виданням спірного державного акту, а отже підстави для задоволення розглядуваного позову відсутні.

13.11.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника третьої особи 1 надійшла заява про відкладення підготовчого засідання та продовження строку для надання пояснень.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.11.2019, яку занесено до протоколу судового засідання, задоволено клопотання третьої особи 1 про відкладення підготовчого засідання та відкладено підготовче засідання по справі № 910/11316/19 на 27.11.2019.

20.11.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивачів 1, 2 надійшло клопотання про направлення судових рішень та заяв по суті справи на адресу представника позивачів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу № 910/11316/19 до судового розгляду по суті на 11.12.2019.

27.11.2019 року через канцелярію Господарського суду міста Києва від представника третьої особи 1 надійшли письмові пояснення по суті спору, в яких останній проти заявлених позовних вимог заперечив.

11.12.2019 року через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивачів надійшло клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку та витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2019, яку занесено до протоколу судового засідання, відкладено розгляд клопотання представника позивачів про витребування доказів до встановлення фактичних обставин справи та оголошено перерву у судовому засіданні до 23.12.2019.

18.12.2019 року через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивачів надійшли додаткові доводи та обґрунтування клопотання про витребування доказів.

21.12.2019 року через канцелярію Господарського суду міста Києва від представника відповідача 1 та третьої особи 2 надійшли заперечення на клопотання представника позивачів про витребування доказів.

21.12.2019 року через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача 2 надійшли пояснення на клопотання представника позивачів про витребування доказів, в яких останній проти задоволення означеного клопотання заперечив.

Представник позивачів у судовому засіданні 23.12.2019 позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача 1 та третьої особи 2 у судовому засіданні 23.12.2019 проти задоволення позову заперечив з підстав наведених у відзиві на позов та запереченнях на відповідь на відзив.

Представник відповідача 2 у судовому засіданні 23.12.2019 проти задоволення заявлених позовних вимог заперечив з підстав наведених у відзиві на позов.

Представник третьої особи 1 у судовому засіданні 23.12.2019 проти задоволення заявлених позовних вимог заперечив з підстав наведених в поясненнях по суті спору.

Представник третьої особи 3 у судовому засіданні 23.12.2019 проти задоволення заявлених позовних вимог заперечив.

В судовому засіданні 23.12.2013 судом відмовлено у задоволенні клопотання представників позивачів про поновлення пропущеного процесуального строку та витребування доказів у зв`язку з його необґрунтованістю. Суд відзначає, що докази у справі подаються сторонами у визначені ст.80 Господарського процесуального кодексу України строки до початку розгляду справи по суті. Розгляд даної справи по суті був розпочатий 11.12.2019. На стадії розгляду справи по суті додаткові докази залишаються судом без розгляду, а тому відсутні підстави для їх витребування.

В судовому засіданні 23.12.2019 на підставі ст.240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників справи, Господарський суд міста Києва -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804, спірна земельна ділянка, розташована на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва (кадастровий номер :85:381:0029) відноситься до земель - землі житлової та громадської забудови.

Як вбачається з матеріалів справи, 26.11.2002 Київське учбово-виробниче підприємство №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) (найменування змінене на Підприємство об`єднання громадян Київське учбово - виробниче підприємство № 3 (УВП -3) Українського товариства сліпих (УТОС) звернулось до голови Державної адміністрації міста Києва, голови виконкому Київської міської ради народних депутатів Омельченка О.О. з листом за вих.№1009 від 20.11.2002 з проханням про виділення додатково 0,1 га землі по вул. Вознесенський узвіз, 28 для будівництва житлового комплексу для робітників підприємства інвалідів по зору, інвалідів війни та інвалідів загального захворювання, яких на підприємстві працює 265 чоловік.

Згідно листа за вих.№26670 від 26.11.2002 Київський міський голова Омельченко О.О. просив розглянути даний лист відповідача 1 у встановленому порядку.

Відповідно до листа за вих.№225-ПК2-2320 від 06.12.2002 Постійна комісія з питань містобудування та землекористування Київської міської ради надіслало начальнику Головного управління земельних ресурсів лист Київського УВП №3 УТОС (вх.№29670 від 26.11.2002) для складання проекту відведення земельної ділянки (попереднього погодження місця розташування об`єкта) відповідно до Земельного кодексу України та рішення Київради від 14.03.2002 №313/1747.

Проект відведення земельної ділянки Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва пройшов погодження та отримав позитивні висновки від:

- Подільської районної у м. Києві державної адміністрації згідно листа від 16.05.2003 № 1410-09;

- Інституту "Київгенплан" AT "Київпроект" згідно листа від 18.08.2003 № 06-1867/КГП;

- Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Київської міської державної адміністрації згідно висновку щодо умов використання земельної ділянки та наявності містобудівних обмежень та обтяжень для відведення земельної ділянки від 12.09.2003 № 19-2061;

- Головного державного санітарного лікаря України згідно листа від 19.09.2003 № 6880;

- Державного управління екології та природних ресурсів в м. Києві Міністерства екології та природних ресурсів України згідно висновку №1842 (позитивний з особливими вимогами) від 06.11.2003 №08-8-20/7518;

- Головного управління охорони культурної спадщини та реставраційно- відновлювальних робіт згідно листа від 23.10.2003 № 6188;

- Комунального підприємства Спеціалізоване управління протизсувних підземних робіт згідно листа від 10.02.2004 № 8/1-157;

- Подільської районної у м. Києві державної адміністрації згідно листа від 17.05.2004 № 1796;

- Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації згідно висновку про передачу земельної ділянки Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва від 09.07.2004 № 03-52/873.

Як вбачається з Інформаційної довідки про стан використання земельної ділянки, яка розташована на вул. Вознесенський узвіз, 28-30 у Подільському районі м. Києва, виданої 23.06.2004 відділом землевпорядкування Подільського району м. Києва, спірна земельна ділянка, яку передбачено передати Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) згідно викопіювання з чергового кадастрового плану, рахується як відведена під будівництво (будівництво не розпочато), її площа становить 5873,66 кв.м, розташована в зоні житлово-громадської забудови Подільського району, територія ділянки вільна від забудови (на ній знаходять навали піску та сміття).

Також з пояснювальної записки до Проекту відведення земельної ділянки Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва Комунального підприємства "Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі" основна частина запроектованої спірної земельної ділянки була відведена Українському товариству сліпих (рішення виконавчого комітету Київської міської Ради депутатів трудящих від 12.06.1964 № 598) та Управлінню капітального будівництва (від 12.06.1960 №751), але рішенням Київської міської ради від 28.11.2002 №118/278 "Про припинення управлінню капітального будівництва Київської міської державної адміністрації права користування земельними ділянками" землі, що надавались Управлінню капітального будівництва віднесли до земель запасу міста відповідних категорій, інша частина земельної ділянки площею 0,07 га, відповідно до довідки госпрозрахункової організації "Центр містобудування та архітектури" Топографо-геодезичного департаменту Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища від 18.06.2004 №03-1162 раніше не надавалась.

В подальшому, Головним управлінням земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, на підставі перевірки проектних матеріалів щодо відведення земельної ділянки, Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва надано позитивний висновок державної землевпорядної експертизи № 6164 від 08.07.2004.

Рішенням Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" затверджено проект відведення земельної ділянки Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва, передано Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС), за умови виконання п.1.1 цього рішення, в короткострокову оренду на 5 років земельну ділянку площею 0,57 га для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва, в тому числі: площею 0,07 га - за рахунок земель міської забудови; площею 0,29 га - за рахунок земель, відведених відповідно до рішення виконавчого комітету Київської міської Ради депутатів трудящих від 12.05.1964 № 598 "Про відвід земельної ділянки Українському товариству сліпих під будівництво виробничого корпусу"; площею 0,21 га - за рахунок земель запасу житлової та громадської забудови, визнано таким, що втратило чинність рішення виконавчого комітету Київської міської Ради депутатів трудящих від 12.05.1964 № 598 "Про відвід земельної ділянки Українському товариству сліпих під будівництво виробничого корпусу".

Відповідно до листа Державної служби охорони культурної спадщини від 26.08.2004 №22-1384/35 проведення земляних робіт на спірній земельній ділянці можливо лише за погодженням з Інститутом археології Національної академії наук України.

01.12.2004 на виконання рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" Товариством з обмеженою відповідальністю "Фірма "Земля-Майно" за участю представника землекористувача та начальника відділу землевпорядкування Подільського району складено акт визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

На підставі рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829, між Київською міською радою, як орендодавцем, та Київським учбово-виробничим підприємством №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС), як орендарем, укладено строком на 5 (п`ять) років договір оренди земельної ділянки від 25.03.2005, який посвідчений державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Петровою Т.М. та зареєстрований в реєстрі за № 17-729. Даний договір зареєстровано Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про що зроблено запис від 27.04.2005 за № 85-6-00197 у книзі записів державної реєстрації договорів.

Згідно умов цього договору Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) передано в оренду земельну ділянку з наступними характеристиками: місце розташування - на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва; розмір - 5691 кв.м; цільове призначення - для будівництва житлового комплексу; кадастровий номер - :85:381:0029.

Відповідно до листа Київського учбово-виробничого підприємства №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) від 07.02.2006 №235, останнє просило Київського міського голову Омельченка О.О. змінити формулювання рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 з будівництва житлового комплексу на житловий будинок з напівпідземною стоянкою авто та вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування, торгівлі та офісного призначення.

Згідно листа Українського товариства охорони пам`яток історії та культури Київської міської організації від 02.12.2016 №375, останнє погодило проект "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом по вул. Вознесенський узвіз, 28-30 в Подільському районі м. Києва".

Листом Головного управління охорони культурної спадщини від 23.01.2007 №369, останнє не заперечило проти надання земельної ділянки для розміщення житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення, офісами та підземним паркінгом на вул. Вознесенський узвіз, 28-30 у Подільському районі м. Києва.

Рішенням Київської міської ради від 13.12.2007 № 1439/4272 "Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею", зокрема, затверджено зміни в проекті відведення Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) земельної ділянки для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва, внесено зміни до пункту 1 рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею", а саме: слова "житлового комплексу" замінено на слова "житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом".

Відповідно до листа Київського учбово-виробничого підприємства №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) від 09.02.2010 №51, останнє просило Київського міського голову Черновецького Л.М. дати доручення на оформлення права постійного користування спірною земельною ділянкою.

Відповідно до висновку Головного управління земельних ресурсів Київської міської ради (КМДА) від 14.06.2010 №05-6431 до справи А - 17391, останнє вважає за можливе передати на розгляд Київської міської ради питання щодо внесення змін до рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" щодо заміни короткострокової оренди строком на 5 років на постійне користування.

Рішенням Київської міської ради від 06.10.2011 № 341/6557 "Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" (із змінами, внесеними рішенням Київської міської ради від 13.12.2007 №1439/4272), зокрема, внесено зміни до пункту 1 рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею", враховуючи зміни, внесені відповідно до рішення Київської міської ради від 13.12.2007 № 1439/4272 "Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею", а саме: слово "передати" замінено словом "надати", слова та цифру "в короткострокову оренду на 5 років" змінено словами "в постійне користування".

На підставі рішень Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829, від 13.12.2007 № 1439/4272 та від 06.10.2011 № 341/6557 Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 09.07.2012 видано Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) державний акт серії ЯЯ № 9385933 (акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 03-9-00064) на право постійного користування земельною ділянкою, розташованою на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва, площею 5691 кв.м.

Згідно означеного державного акту, вказана земельна ділянка має наступне цільове призначення - "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом".

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2018 у справі №826/5233/18 за позовом Київського учбово-виробничого підприємства №3 (УВП-3) українського товариства сліпих (УТОС) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Північно-український будівельний альянс" про визнання протиправними та скасування приписів та рішень стосовно об`єкту будівництва "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом по вул. Вознесенський узвіз, 28-30 в Подільському районі м. Києва", зобов`язання вчинити дії, адміністративний позов задоволено частково, визнано протиправним та скасовано рішення Державної архітектурно-будівельної інспекції України "Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт" від 16 березня 2018 року № 21, визнано протиправним та скасовано наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України "Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт" від 16 березня 2018 року №21-Д", у задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Листом від 12.10.2018 № 994/10-2/61-18 Міністерство культури України повідомило Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) про те, що Міністерство погоджує проектну документацію об`єкта "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом по вул. Вознесенський узвіз, 28-30 в Подільському районі м. Києва". Також вищевказаним листом Міністерство культури України повідомило про необхідність отримання дозволу на проведення земляних робіт у встановленому порядку в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Листом від 23.10.2018 №125/01-15-842 Інститут археології Національної академії наук України повідомив про те, що не заперечує проти початку циклу земляних та будівельних робіт на спірній земельній ділянці за умови проведення археологічних досліджень згідно з договором 121-А-18 від 22.10.2018.

05.11.2018 Міністерством культури України надано дозвіл на проведення земляних робіт на території пам`ятки, охоронюваній археологічній території, в зонах охорони, в історичних ареалах населених місць № 22-070/18з від 05.11.2018.

Даний дозвіл видано на проведення земляних робіт з метою виконання робіт з облаштування допоміжної супровідної інфраструктури об`єкта: "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом по вул. Вознесенський узвіз, 28-30 в Подільському районі м. Києва". Термін проведення земляних робіт визначено до 31.12.2018. Також в даному дозволі зазначено, що земляні роботи проводяться відповідно до проектної документації, розробленої та погодженої в установленому законодавством порядку, в тому числі Міністерством культури України від 12.10.2018 за №994/10-2/61-18.

Листом від 19.12.2018 №125/01-15-1037 Інститут археології Національної академії наук України повідомив про те, що закінчив археологічні дослідження згідно з договором 121-А-18 від 22.10.2018 на земельній ділянці "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом по вул. Вознесенський узвіз, 28-30 в Подільському районі м. Києва", у зв`язку з чим не виявив археологічних об`єктів та/або археологічного шару та не заперечує проти продовження земляних та будівельних робіт по зазначеній ділянці.

04.02.2019 Міністерством культури України надано дозвіл на проведення земляних робіт на території пам`ятки, охоронюваній археологічній території, в зонах охорони, в історичних ареалах населених місць № 22-020/19з від 04.02.2019. Даний дозвіл видано на проведення земляних робіт з метою виконання робіт з облаштування допоміжної супровідної інфраструктури об`єкта: "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом по вул. Вознесенський узвіз, 28-30 в Подільському районі м. Києва". Термін проведення земляних робіт - до 31.12.2019. Також в даному дозволі зазначено, що земляні роботи проводяться відповідно до проектної документації, розробленої та погодженої в установленому законодавством порядку, в тому числі Міністерством культури України від 05.11.2018 за № 1039/10-2/61-18.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 06.02.2019 у справі №758/1483/19, в якій кримінальне провадження розпочате за заявою Громадською організацією "Громада Андріївський Узвіз" про вчинення кримінальних правопорушень, зокрема: незаконного будівництва за адресою: вул. Вознесенський узвіз, 28-30 в Подільському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки: :85:381:0029 Житлового комплексу "Подол Град Vintage", а також заволодіння грошовими коштами громадян, потенційних покупців, шляхом ведення їх в оману, накладено арешт на об`єкт

24.06.2019 Департаментом охорони культурної спадщини виконавчого органу органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у зв`язку із соціальною напругою навколо об`єкта "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом по вул. Вознесенський узвіз, 28-30 в Подільському районі м. Києва" винесено припис №75/П від 24.06.2019, яким зобов`язано замовника будівництва - Київське учбово-виробниче підприємство №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) та генерального підрядника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Північно-український будівельний альянс", зокрема, проінформувати Департамент про відповідність проведених робіт із заявленими в дозволі Міністерства культури України № 22-020/19з від 04.02.2019 роботами.

В серпні місяці 2019 року Орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва та Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал" звернулись до Господарського суду міста Києва з позовом до Підприємства об`єднання громадян Київське учбово - виробниче підприємство № 3 (УВП -3) Українського товариства сліпих (УТОС) та Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Північно - український будівельний альянс" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Мостицький 2", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просили суд: визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської ради "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" № 419-20/1829 від 15.07.2004; визнати недійсним договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером: :85:381:0029, цільове призначення - для будівництва житлового комплексу, зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, запис у Книзі записів державної реєстрації договорів № 85-6-00197 від 27.04.2005; визнати протиправним та скасувати державний акт на право постійного користування земельною ділянкою серія ЯЯ № 385033 від 09.07.2012.

В обґрунтування позовних вимог в позові зазначено, що Київською міською радою прийнято рішення "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" № 419-20/1829 від 15.07.2004, яким затверджено проект відведення земельної ділянки Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) для будівництва житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва, на виконання якого між відповідачем 1 та відповідачем 2 укладено договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером: :85:381:0029, цільове призначення - для будівництва житлового комплексу, зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, запис у Книзі записів державної реєстрації договорів № 85-6-00197 від 27.04.2005, який в подальшому переоформлено на право постійного користування, в результаті чого видано державний акт на право постійного користування земельною ділянкою серія ЯЯ № 385033 від 09.07.2012.

За твердженнями позивачів, вищевказана земельна ділянка розташована в межах: території пам`ятки археології місцевого значення "Культурний шар Копиревого кінця ХІ-ХП ст."; території Державного історико-культурного заповідника "Стародавній Київ"; території архітектурного заповідника "Місто Володимира"; території пам`ятки археології - культурний шар Подолу, культурний шар ремісних слобод Гончари та Кожум`яки IX-XVII ст.; територія земельної ділянки є складовою частиною пам`ятки ландшафту та історії місцевого значення "Історичний ландшафт Київських гір та долини р. Дніпра".

При цьому Товариством з обмеженою відповідальністю "Північно - український будівельний альянс" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Мостицький 2" за замовленням відповідача 1 на території земельної ділянки здійснюються будівельні роботи з будівництва багатоповерхового житлового комплексу "Подол Гранд Vintage", чим завдається непоправна шкода землям історико-культурного призначення, що призвело до порушення прав позивачів, гарантованих статтею 54 Конституції України, Законом України "Про охорону культурної спадщини", завдає шкоду інтересам позивачів і призводить до загрози життю та здоров`ю громадян України, членів територіальної громади, які проживають на території вулиць Воздвиженська, Дегтярна, Кожум`яцька, Гончарна у Подільському районі м. Києва.

На думку позивачів відповідачем 2 при розгляді питання про виділ Київському учбово-виробничому підприємству №3 (УВП №3) Українського товариства сліпих (УТОС) 0,1 га землі вирішено питання про виділ земельної ділянки площею 0,57 га; при вилученні земельної ділянки, яка відноситься до категорії земель історико-культурного призначення не дотримано процедуру зміни цільового призначення; при виділі спірної земельної ділянки не дотримано процедуру виділу особливо цінних земель; при визначенні цільового призначення не враховано обмеження щодо забудов на землях історико-культурного призначення.

Також, серед іншого, позивачі вказали, що передача спірної земельної ділянки в оренду без дотримання встановленої законом процедури зміни цільового призначення та здійснення на вказаній земельній ділянці будівельних робіт завдає непоправну шкоду землям історико-культурного призначення та призводить до порушення наступних прав та інтересів громади, за захистом яких орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка у Подільському районі м. Києва" звернувся до суду: порушене гарантоване статтею 13 Конституції України право власності українського нараду (а саме територіальної громади, як частини українського народу) на землю; в порушення статті 13 Конституції України діючи від імені українського народу (в тому числі членів територіальної громади), проте в супереч волі членів територіальної громади, із порушенням положень статті 19 Конституції України, діючи на підставі та у спосіб, що не передбачені Конституцією та законами України, відповідач 2 передав землі історико-культурного призначення в оренду для будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-громадського призначення; порушене гарантоване статтею 54 Конституції України право кожного громадянина України на охорону законом культурної спадщини; порушене гарантоване статтею 54 Конституції України право кожного громадянина України на забезпечення державою збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність; порушене право, передбачене Законом України "Про охорону культурної спадщини" на забезпечення охорони земель історико-культурного призначення із забороною діяльності, що шкідливо впливає, або може вплинути на додержання використання таких земель.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог представник відповідача 1 та третьої особи 2 серед іншого зауважив, що з наявних в матеріалах справи документів вбачається, що на момент прийняття Київською міською радою рішення від 15.07.2004 № 419-20/1829 про передачу відповідачу 1 земельної ділянки площею 0,57 га для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м.Києва, спірна земельна ділянка відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804, відносилась за основним цільовим призначенням до категорії земель - землі житлової та громадської забудови, а не до категорії земель - землі історико- культурного призначення, як зазначають позивачі у позовній заяві.

Крім того за твердженнями відповідача 1 та третьої особи 2 спірна земельна ділянка, відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804, відноситься до земель житлової та громадської забудови, які в свою чергу не відносяться до особливо цінних земель, а тому у Київської міської ради був відсутній обов`язок та правові підстави погоджувати з Верховною Радою України передачу в користування вказаної земельної ділянки відповідачу 1.

Також за твердженнями відповідача 1 та третьої особи 2 земельна ділянка площею 0,57 га, яка передана рішенням Київської міської ради від 15.07.2004 № 419-20/1829 відповідачу 1 для будівництва житлового комплексу на Вознесенському узвозі, 28-30 у Подільському районі м. Києва не перебувала у користуванні третіх осіб, а тому в даному випадку відсутній факт вилучення земельної ділянки, так як не відбулось припинення права землекористування. Спірна земельна ділянка площею 0,57 га складалась з площі земельної ділянки, яка вже знаходилась в користуванні підприємства - відповідача 1 на підставі рішення Київської міської ради депутатів трудящих від 12.05.1964 № 598 та додаткової площі земельної ділянки, яку підприємство просило надати в листі від 20.11.2002 № 1009.

При цьому за твердженнями представника відповідача 1 та третьої особи 2 договір оренди земельної ділянки від 15.03.2005, який посвідчений державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Петровою Т.М. та зареєстрований в реєстрі за № 17-729 (договір зареєстровано Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про що зроблено запис від 27.04.2005 за № 85-6-00197 у книзі записів державної реєстрації договорів) пройшов встановлену чинним на момент його укладення законодавством процедуру державної реєстрації в уповноваженому державному органі.

Крім того представник відповідача 1 зазначив, що діяльність позивача 1 не поширюється на територію - Вознесенський узвіз, 28-30, у Подільському районі м. Києва на якій знаходиться земельна ділянка з кадастровим номером :85:381:0029, користувачем якої є відповідач 1, а отже Орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва не уповноважений представляти в суді інтереси мешканців (громади) території, яка не входить в межі здійснення його діяльності, визначеної рішенням Київської міської ради № 977/5041 від 21.06.2018, а також позивач 1 не наділений повноваженнями щодо здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням земельного законодавства.

За твердженнями представника відповідача 1 у позовній заяві позивачами не наведеного належного обґрунтування того, в чому саме полягає порушення їх прав, які саме їх права порушено прийняттям спірного рішення Київською міською радою, укладанням спірного договору оренди та виданням спірного державного акту, а отже підстави для задоволення розглядуваного позову відсутні.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог представник відповідача 2 зазначив про те, що обставини, на які посилаються позивачі не свідчать про наявність у них порушеного суб`єктивного права з боку відповідача 2, так як рішення Київської міської ради "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" № 419-20/1829 прийнято 15.07.2004, договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером: :85:381:0029, цільове призначення - для будівництва житлового комплексу, зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради 27.04.2005, державний акт на право постійного користування земельною ділянкою серія ЯЯ №385033 виданий 09.07.2012, тоді як Орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 01.03.2009, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал" 08.11.2018. Крім того представник відповідача 2 зауважив про пропуск позивачами строку позовної давності для звернення до суду з відповідним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ч.2 ст.4 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст.14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 129 Конституції України унормовано, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

За приписами ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України).

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи (ст.78 Господарського процесуального кодексу України).

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст.79 Господарського процесуального кодексу України).

Будь-які подані учасниками процесу докази підлягають оцінці судом на предмет належності і допустимості. Вирішуючи питання щодо доказів, господарські суди повинні враховувати інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Що ж до належності доказів, то нею є спроможність відповідних фактичних даних містити інформацію стосовно обставин, які входять до предмета доказування з даної справи.

Відповідно до 1. 3, 6 абзаців ст.140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Сільські, селищні, міські ради можуть дозволяти за ініціативою жителів створювати будинкові, вуличні, квартальні та інші органи самоорганізації населення і наділяти їх частиною власної компетенції, фінансів, майна.

Згідно з 12 абзацом ст.1 Закону України "Про місцеве самоврядування" органи самоорганізації населення - представницькі органи, що створюються частиною жителів, які тимчасово або постійно проживають на відповідній території в межах села, селища, міста.

Відповідно до положень ч.1 ст.5 закону України Закону України "Про місцеве самоврядування" органи самоорганізації населення включені до системи місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.2 ст.2 Закону України "Про органи самоорганізації населення" органи самоорганізації населення - це представницькі органи, що створюються жителями, які на законних підставах проживають на території села, селища, міста або їх частин, для вирішення завдань, передбачених цим Законом.

Згідно із п.2 ст.14 Закону України "Про органи самоорганізації населення" до власних повноважень органу самоорганізації населення належать сприяння додержанню Конституції та законів України.

Згідно з п.1.4. розділу 1 положення органу самоорганізації населення "Вуличний комітет "Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва () (положення) основними завданнями та напрямами діяльності органу самоорганізації населення "Вуличний комітет "Воздвиженка" є:

- створення умов для участі жителів у вирішенні питань місцевого значення, в межах Конституції і законів України;

- задоволення соціальних, культурних, побутових, житлово-комунальних та інших потреб жителів Мікрорайону, шляхом сприяння у наданні їм відповідних послуг;

- участь у реалізації програм соціально-економічного та культурного розвитку, інших місцевих програм, прийнятих Київрадою, що стосуються відповідної території мікрорайону.

Пунктом 1.11. розділу 1 згаданого положення передбачено, що органу самоорганізації населення "Вуличний комітет "Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва здійснює свою діяльність в межах наступної території: вул. Воздвиженська, будинки № 5-7, 9-19, 14, 16-а, 18, 21-23, 25, 27, 28-30, 29, 29-б, 31-а корпус 2, 32, 33, 34, 38, 40, 48, 50; вул. Дегтярна, будинки № 9, 27; вул. Гончарна, будинок № 15-б; вул. Кожум`яцька, будинки № 14-а, 14-6, 16-а, 18-а, 20-б, 22-а у Подільському районі м. Києва.

Згідно з підпунктом 2 п.8.1 положення позивача 1 до компетенції органу самоорганізації населення "Вуличний комітет "Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва входить сприяння додержанню Конституції та законів України, реалізації актів Президента України та органів виконавчої влади, рішень Київради та Київської міської державної адміністрації, розпоряджень Київського міського голови тощо на території мікрорайону.

Відповідно до п.11.4. розділу 11 даного положення орган самоорганізації населення "Вуличний комітет "Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва має право звертатись до суду, з усіма можливими правами та обов`язками, відповідно до законодавства України, із заявами (позовами) про визнання недійсними актів Київського міського голови та посадових осіб Київради, Київської міської державної адміністрації, рішень (наказів) юридичних осіб, що порушують права і законні інтереси жителів Мікрорайону, що проживають на території діяльності органу самоорганізації населення, або обмежують повноваження органу самоорганізації населення, в порядку, передбаченому чинним законодавством України.

Відповідно до п.3.23 розділу 3 положення легалізація органу самоорганізації населення є обов`язковою і здійснюється шляхом його реєстрації в порядку передбаченому законодавством України.

Відповідно до абзацу 2 ч.1 ст.13 Закону України "Про органи самоорганізації населення" у разі реєстрації орган самоорганізації населення набуває статусу юридичної особи.

Так, орган самоорганізації населення "Вуличний комітет "Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва був легалізований та зареєстрований в порядку передбаченому законодавством України, набув статусу юридичної особи із ідентифікаційним кодом юридичної особи: 42855046, місцезнаходженням якої є: 04071, м. Київ, вулиця Воздвиженська, будинок 41, офіс 120.

Відповідно до частин 1, 4 ст.91 Цивільного кодексу України юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині.

Цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно з ч.1 ст.92 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

З аналізу вищевикладеного випливає, що орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва з моменту його легалізації та реєстрації, набувши статус юридичної особи, наділений повним обсягом цивільної дієздатності та правоздатності юридичної особи, має повноваження на представництво інтересів мешканців в межах території своєї діяльності, наділений правом сприяти додержанню законів України та відповідно звертатись до суду із позовними заявами в інтересах громади.

В той же час, відповідно до п.4 cт. 5 Закону України "Про органи самоорганізації населення" діяльність органів самоорганізації населення ґрунтується, зокрема, на принципі територіальності.

Частинами 1 та 2 ст.9 Закону України "Про органи самоорганізації населення" визначено, що дозвіл на створення органу самоорганізації населення надається сільською, селищною, міською, районною у місті (у разі її створення) радою. Питання про створення органу самоорганізації населення, внесене на розгляд сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, розглядається на найближчому засіданні відповідної ради за участю членів ініціативної групи зборів (конференції) жителів за місцем проживання. У рішенні ради про надання дозволу на створення органу самоорганізації населення мають бути обов`язково визначені його назва, основні напрями діяльності, повноваження та умови їх здійснення, територія, в межах якої має діяти орган самоорганізації населення.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що орган самоорганізації населення створюється лише з дозволу сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, який оформлюється рішенням ради, в якому обов`язково мають бути визначені назва органу самоорганізації населення, основні напрями діяльності, повноваження та умови їх здійснення, територія, в межах якої має діяти орган самоорганізації населення.

Як встановлено судом, дозвіл на створення органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва надано рішенням Київської міської ради від 21.06.2018 № 977/5041, згідно п.2 якого Орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва діє у межах території будинків №№ 5 - 7, 9 - 19, 14, 16-а, 18, 21 - 23, 25, 27, 28 - 30, 29, 29-б, 31-а корпус 2, 32, 33, 34, 38, 40, 48, 50 на вулиці Воздвиженській, №№ 9, 27 на вулиці Дегтярній, № 15-б на вулиці Гончарній, №№ 14-а, 14-6, 16-а, 18-а, 20-б, 22-а на вулиці Кожум`яцькій у Подільському районі м. Києва.

Як вже зазначалось судом, аналогічні межі території здійснення діяльності органом самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва визначені в п.1.11 його положення.

З викладеного вбачається, що діяльність органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва не поширюється на територію - Вознесенській узвіз, 28-30, у Подільському районі м. Києва, на якій знаходиться земельна ділянка з кадастром номером :85:381.0029, користувачем якої є відповідач 1.

Крім того згідно з п.4 рішення від 21.06.2018 № 977/5041 Київська міська рада надала органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва у межах території його діяльності такі власні повноваження: представляти разом з депутатами Київської міської ради інтереси жителів у Київській міській раді, місцевих органах виконавчої влади; сприяти додержанню Конституції та законів України, реалізації актів президента України та органів виконавчої влади, рішень Київської міської ради, розпоряджень її виконавчого органу та Київського міського голови; вносити у встановленому порядку пропозиції до проектів програми соціально - економічного і культурного розвитку, бюджету міста Києва; організовувати на добровільних засадах участь населення у заходах щодо охорони навколишнього природного середовища, проведенні робіт з благоустрою, озеленення та утримання в належному стані прибудинкових територій, обладнанні дитячих і спортивних майданчиків, кімнат дитячої творчості, клубів за інтересами тощо; сприяти збереженню культурної спадщини, традицій народної культури, охороні пам`яток історії та культури, впровадженню в побут нових обрядів; здійснювати контроль за якістю надання житлово-комунальних послуг жителям, які мешкають на території діяльності органу самоорганізації населення; надавати допомогу навчальним закладам, закладам та організаціям культури, фізичної культури і спорту у проведенні культурно-освітньої, спортивно-оздоровчої та виховної роботи серед населення, розвитку художньої творчості, фізичної культури і спорту; організовувати допомогу громадянам похилого віку, інвалідам, сім`ям загиблих воїнів та військовослужбовців, малозабезпеченим та багатодітним сім`ям, а також самотнім громадянам, дітям-сиротам та дітям, позбавленим батьківського піклування, вносити пропозиції з цих питань до Київської міської ради; надавати необхідну допомогу органам пожежного нагляду в здійсненні ними протипожежних заходів, організовувати вивчення населенням правил пожежної безпеки, брати участь у здійсненні громадського контролю за додержанням вимог пожежної безпеки; сприяти відповідно до законодавства правоохоронним органам у забезпеченні охорони громадського порядку; розглядати звернення громадян, вести прийом громадян; вести облік громадян за віком, місцем роботи чи навчання, які мешкають у межах території діяльності органу самоорганізації населення; сприяти депутатам Київської міської ради в організації їх зустрічей з виборцями, прийому громадян і проведенні іншої роботи з виборцями; інформувати громадян про діяльність органу самоорганізації населення, організовувати обговорення проектів його рішень з найважливіших питань; в межах своєї діяльності може реалізовувати також інші повноваження, передбачені законодавством України, прийняті на основі добровільно взятих на себе зобов`язань, за наявності згоди жителів відповідної території, вираженої на загальних зборах.

При цьому матеріали справи не містять, а позивачем 1 не надано суду доказів, які б підтверджували надання органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва повноважень щодо здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням земельного законодавства.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Частинами 1, 2 ст.4 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до ч.1 ст. 21 Цивільного кодексу України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Отже, наведені приписи чинного законодавства визначають об`єктом захисту, в тому числі судового, порушене, невизнане або оспорюване право.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Крім того, за приписами чинного законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, а й охоронюваний законом інтерес.

Як роз`яснив Конституційний Суд України у Рішенні від 01.12.2004 № 18-рп/2004 у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень ч.1 ст.4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес), поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається у ч.1 ст.4 Цивільного процесуального кодексу та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст.

У цьому Рішенні Конституційного Суду України надано офіційне тлумачення поняття "охоронюваний законом інтерес", як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Тобто інтерес особи має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам і відповідати критеріям охоронюваного законом інтересу, офіційне тлумачення якого надано у резолютивній частині зазначеного рішення Конституційного Суду України.

При цьому захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Тобто вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Лише у разі встановлення наявності порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу позивача та відповідності обраного останнім способу захисту такому порушенню або оспоренню суд може прийняти рішення про задоволення позову.

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, або компенсація витрати, що виникли у зв`язку з порушенням прав, чи в інший спосіб нівелює негативні наслідки такого порушення.

Суд зазначає, що позивачем 1 у розглядуваній справі є орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва, зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 01.03.2019.

Як вже вказувалось судом, відповідно до ч.2 ст.2 Закону України "Про органи самоорганізації населення" органи самоорганізації населення - це представницькі органи, що створюються жителями, які на законних підставах проживають на території села, селища, міста або їх частин, для вирішення завдань, передбачених цим Законом.

Згідно із п.2 ст.14 Закону України "Про органи самоорганізації населення" до власних повноважень органу самоорганізації населення належать сприяння додержанню Конституції та законів України.

В той же час, відповідно до п.4 cт. 5 Закону України "Про органи самоорганізації населення" діяльність органів самоорганізації населення ґрунтується, зокрема, на принципі територіальності.

А з представлених до матеріалів справи документів вбачається, що діяльність органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва не поширюється на територію - Вознесенській узвіз, 28-30, у Подільському районі м. Києва, на якій знаходиться земельна ділянка з кадастровим номером :85:381.0029, користувачем якої є відповідач 1.

Позивач 1 не навів належного обґрунтування того, в чому саме полягає порушення його прав, які саме його права порушено прийняттям спірного рішення Київською міською міською радою, укладанням спірного договору оренди та виданням спірного державного акту з урахуванням того, що позивач 1 - орган самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва здійснює представництво лише жителів мікрорайону, що проживають на території діяльності орган самоорганізації населення (згідно з приписами чинного законодавства України, рішення Київської міської ради від 21.06.2018 № 977/5041 та положення органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва), не здійснює при цьому представництва усієї територіальної громади та не наділений повноваження щодо здійснення державного контролю у сфері охорони культурної спадщини та дотримання земельного законодавства.

Крім того позивач 1 не довів, яким чином рішення Київської міської ради, що прийняте у 2004, тобто більш як за 15 років до створення органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва, стосується прав чи інтересів жителів мікрорайону до якого спірна земельна ділянка не входить.

Також позивачем 2 у розглядуваній справі є Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал", зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 08.11.2018.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивачі, серед іншого, стверджували, що в місті Київ по вулиці Кожум`яцька, будинок № 12 б знаходиться заклад освіти - школа, власником якої є позивач 2 і яку відвідують діти жителів будинків, які відносяться до мікрорайону органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.04.2019.

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ- 019 від 24.06.2019 та додатку до нього (кадастрового плану земельної ділянки) земельна ділянка кадастровий номер :85:381:0028, на якій розміщена школа, межує з земельними ділянками кадастровий номер: :85:381:0029 за адресою: місто Київ, Вознесенський узвіз 28-30 та кадастровий номер: :85:381:0016 за адресою: м. Київ, Подільський р-н, на вулицях Воздвиженській, Гончарній, Дегтярній, Кожум`яцькій.

Таким чином будівельні роботи, з будівництва багатоповерхового житлового комплексу "Подол град Vintage", що ведуться на земельній ділянці :85:381:0029 здійснюються у безпосередній близькості до закладу освіти-школи.

Як зазначають позивачі у позовній заяві, відповідно до п.5.3 розділу 5 ДБН В.2.2-3:2018 "Заклади освіти" відстань від межі ділянок закладів освіти до стін житлових будівель із входами та вікнами приймається не менше ніж 10 м від будівель закладів освіти до житлових та громадських будівель та споруд - згідно з нормами інсоляції, природного освітлення та шумозахисту, зазначене положення ДБН В.2.2-3:2018 при будівництві житлового комплексу "Подол град Vintage" не дотримано, а отже проведення будівельних робіт, з будівництва багатоповерхового житлового комплексу "Подол град Vintage" створює небезпеку для життя та здоров`я малолітніх дітей, які проходять навчання у закладі освіти-школі за адресою: м.Київ, вул. Кожум`яцька, буд. № 12 б.

Суд зазначає, що відповідно до інформації розміщеної на веб-сайті https://setam.net.ua/auction/318657, 26.12.2018 відбувся аукціон, на якому здійснено продаж майна - нежитлової будівлі, загальною площею 3700,9 кв.м, що знаходиться за адресою: м.Київ, вул. Кожум`яцька, 12 б в стані, що потребує ремонту. При цьому відповідно до проекту Плану зонування (зонінгу) Центральної планувальної зони м.Києва, планувального утворення 1.1.016 "Поділ" територія, до якої входить будівля за адресою: м.Київ, вул. Кожум`яцька 12 б, за функціональним призначенням відноситься до території громадських будівель і споруд, водночас, входить до територіальної підзони закладів освіти, а переможець аукціону повинен використовувати відповідний об`єкт нерухомості для функціонування закладу освіти протягом наступних 49 років з дня набуття права власності на нього.

Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.04.2019 реєстрацію права власності на заклад освіти - школу, загальною площею 3702,9 кв.м за адресою: м.Київ, вул. Кожум`яцька, 12 б за Товариством з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал" здійснено на підставі договору купівлі - продажу №747 від 12.02.2019, про що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу внесено відповідний запис про право власності до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, у зв`язку з чим суд зазначає, що позивачами не надано суду належних та допустимих доказів того, що означений заклад освіти наразі функціонує, а будівництво багатоповерхового житлового комплексу "Подол град Vintage", що ведеться на земельній ділянці :85:381:0029, яке здійснюються у безпосередній близькості до закладу освіти-школи створює небезпеку для життя та здоров`я малолітніх дітей, які проходять навчання у закладі освіти-школі за адресою: м.Київ, вул. Кожум`яцька, буд. № 12 б.

Таким чином суд дійшов висновку, що позивачами не доведено належними, допустимими та достовірними доказами у розумінні положень статей 76, 77, 78 Господарського процесуального кодексу України, що відповідачами порушено права та охоронювані законом інтереси позивачів внаслідок прийняття Київською міською радою оскаржуваного рішення, укладення оспорюваного договору та оформлення державного акту про право постійного користування землю. Обставин такого порушення судом з поданих позивачами доказів не встановлено.

На підставі викладеного, суддійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Щодо заяви відповідача 2 про пропуск позивачами строку позовної давності та застосування наслідків такого спливу, суд зазначає, що відмовляє в позові органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва та Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал" до Підприємства об`єднання громадян Київське учбово - виробниче підприємство № 3 (УВП -3) Українського товариства сліпих (УТОС) та Київської міської ради (далі - відповідач 2) про визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею" № 419-20/1829 від 15.07.2004; визнання недійсним договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером: :85:381:0029, цільове призначення - для будівництва житлового комплексу, зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, запис у Книзі записів державної реєстрації договорів № 85-6-00197 від 27.04.2005; визнання протиправним та скасування Державного акту на право постійного користування земельною ділянкою серія ЯЯ №385033 від 09.07.2012 з підстав його необґрунтованості, не застосовуючи при цьому позовну давність та наслідки її спливу.

З огляду на наведене всі інші клопотання та заяви, доводи та міркування учасників судового процесу відповідно залишені судом без задоволення і не прийняті до уваги як необґрунтовані, безпідставні та такі, що не спростовують висновків суду стосовно відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

Суд зазначає, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.3 ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Згідно положень п.2 ч.1 ст.129 Господарського процесуального кодексу України, приймаючи до уваги висновки суду про відмову в задоволенні позовних вимог, судовий збір покладається на позивачів.

Керуючись статтями 74, 129, 238 - 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позовних вимог Органу самоорганізації населення "Вуличний комітет Воздвиженка" у Подільському районі м. Києва та Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптимум- Капітал" відмовити.

2. Відповідно до ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Відповідно до ч.1 ст.256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

4. Згідно з п.п.17.5 п.17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VІІІ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 20.01.2020 року.

Суддя М.Є.Літвінова