РІШЕННЯ

20 грудня 2019 рокуСправа № 921/83/19

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Гевка В.Л. за участі секретаря судового засідання Карпи М.Ю.

розглянув справу у порядку загального позовного провадження

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", вул. Князя Володимира Великого, 29, м. Чортків, Тернопільська обл., 48505

про визнання недійсними з дати їх прийняття рішення Спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 20 лютого 2016 року, які оформлені протоколом засідання Спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 20 лютого 2016 року.

За участі представників:

Позивача: адвокат Степанов Володимир Вікторович, посвідчення № 513 від 19.09.08;

Відповідача: керівник Сеньків Петро Павлович, витяг з ЄДР ; адвокат Гурин Володимир Арсенович, довіреність №б/н від 11.04.2019.

1.Судові процедури.

1.1. Повідомлення учасників про справу та фіксування судового процесу.

Сторони, за правилами статей 120, 121 ГПК України, були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи належним чином у встановленому законом порядку.

У судових засіданнях представникам сторін роз`яснено права та обов`язки учасників та сторін справи, форму і стадії судового провадження, що здійснюється у межах даної справи згідно до вимог ГПК України.

В порядку статей 8, 222 Господарського процесуального кодексу України, здійснювалося фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів (звукозапис), а саме: програмно-апаратного комплексу "Акорд" на диски CD-R, серійний номер N101VF27D8185683C1, N126VL28D8192262A2.

1.2. Суть справи.

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Тернопільської області з позовною заявою №б/н від 12.02.2019 (Вх.№105 від 14.02.2019) до відповідача Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" про визнання недійсними з дати їх прийняття рішення Спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 20 лютого 2016 року, які оформлені протоколом засідання Спостережної ради від 20 лютого 2016 року.

1.3.Залишення позову без руху.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2019 у справі №921/83/19 визначено суддю Гевка В.Л.

Із змісту частини 1 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 18.02.2019 позовну заяву ОСОБА_1 №б/н від 12.02.2019 (Вх.№105 від 14.02.2019) залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

28.03.2019 через канцелярію суду від ОСОБА_1 надійшла заява №б/н від 28.03.2019 (вх.№ 5544 від 28.03.2019), з якої вбачається, що позивачем усунуто недоліки позовної заяви, про які зазначено в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 18 лютого 2019 року.

1.4.Відкриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 02.04.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

1.5.Підготовче провадження.

Відповідно до частини 2 статті 183 ГПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до ч. 4 ст. 233 ГПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Згідно п.7 ч.2 ст. 223 ГПК України, у протоколі судового засідання зазначаються серед іншого ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати.

Підготовче засідання призначене на 02.05.2019 року протокольними ухвалами відкладалось на відкладалось на 06.05.2019, на 17.05.2019 та на 11.06.2019.

Із змісту частини 3 статті 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Враховуючи зазначене, суд з власної ініціативи продовжував строк підготовчого провадження у даній справі на тридцять днів .

Так, ухвалою суду від 14.06.2019, у зв`язку з перебуванням судді Гевка В.Л. у відпустці та неможливістю розгляду справи в судовому засіданні 11.06.2019, судом з власної ініціативи продовжено строк підготовчого провадження у даній справі на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 12.07.2019 року.

1.6. Розгляд справи по суті.

Суд у судовому засіданні 12.07.2019 закрив підготовче провадження та перейшов до судового розгляду по суті та відклав його на 06.08.2019 року.

Розгляд справи призначений на 06.08.2019 судом відкладався на 21.08.2019 року.

У судовому засіданні 21.08.2019 оголошено перерву до 29.08.2019 о 16 год. 30 хв.

Відповідно до статті 216 ГПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами. У разі відкладення розгляду справи суд повинен допитати свідків, які прибули. Тільки у виняткових випадках за ухвалою суду свідки не допитуються і викликаються знову. Якщо розгляд справи було відкладено, суд продовжує провадження у справі зі стадії, на якій розгляд справи було відкладено. У випадку відкладення розгляду справи під час її розгляду по суті суд може почати розгляд справи по суті спочатку. Якщо в судовому засіданні було оголошено перерву, провадження у справі після її закінчення продовжується зі стадії, на якій було оголошено перерву.

У судовому засіданні 01.10.2019 суд, враховуючи витребування на стадії розгляду по суті нових доказів та необхідності у подальшому у їх долученні до матеріалів справи, протокольною ухвалою перейшов до розгляду справи по суті спочатку та відклав судове засідання у справі на 15 жовтня 2019 року о 11 год. 00 хв.

У зв`язку з перебуванням судді Гевка В.Л. у відпустці та неможливістю розгляду справи в судовому засіданні 15.10.2019, судом відкладено судове засідання по розгляду справи по суті на 29.10.2019 року о 11 год. 30 хв.

У судовому засіданні 29.10.2019 перейдено в судовому засіданні до розгляду справи №921/83/19 по суті спочатку та відкладено розгляд справи по суті на 07.11.2019 о 15 год. 30 хв.

У судовому засіданні 07.11.2019 протокольною ухвалою судове засідання по розгляду справи по суті відкладено на 15.11.2019 о 15 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 26.11.2019, у зв`язку з перебуванням судді Гевка В.Л. на лікарняному та неможливістю розгляду справи в судовому засіданні 15.11.2019, судом відкладено судове засідання по розгляду справи по суті на 05.12.2019 року о 12 год. 40 хв. та розгляд справи №921/83/19 по суті почато спочатку в порядку ч. 5 ст. 216 ГПК України.

У зв`язку з перебуванням судді Гевка В.Л. на лікарняному та неможливістю розгляду справи в судовому засіданні 05.12.2019, суд відклав судове засідання по розгляду справи по суті на 20.12.2019 року о 11 год. 20 хв.

20.12.2019 судом постановлено скорочену частину рішення у справі.

1.7. Інші процесуальні дії

1.7.1.Витребування доказів

Згідно статті 81 ГПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Із змісту статті 207 ГПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Ухвалою суду від 29.08.2019 задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 . №б/н від 27.08.2019 (вх.№15108 від 28.08.2019) та витребувано у акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, будинок 1Д) інформацію та докази (виписка з рахунку, витяг з реєстру, тощо) щодо того чи мали статус акціонерів відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" ідентифікаційний код 00901594 станом на 20.02.2016р. наступні члени Спостережної ради: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які брали участь у засіданні Спостережної ради 20.02.2016, тобто чи були вони акціонерами станом на час прийняття оскаржуваного рішення Спостережної ради 20.02.2016.

Встановлено Акціонерному товариству комерційний банк "Приватбанк" строк для надання суду витребуваних доказів, - до 06.09.2019 та відкладено судове засідання у справі №921/83/19 на 10.09.2019 року о 14 год. 30 хв.

У судовому засіданні 10.09.2019 судом протокольною ухвалою продовжено Акціонерному товариству комерційний банк "Приватбанк" строк для надання суду витребуваних ухвалою від 29.08.2019 доказів - до 19.09.2019 та відкладено судове засідання у справі на 19.09.2019 року о 14 год. 30 хв., про що зазначено в ухвалі від 13.09.2019.

У судовому засіданні 19.09.2019 задоволено клопотання представника позивача про повторне витребування документів у Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк", які зазначені в ухвалі від 29.08.2019 та відкладено судове засідання на 01.10.2019 року о 15 год. 10 хв.

2. Аргументи сторін.

2.1. Правова позиція позивача у позовній заяві.

Як стверджує позивачка, вона - ОСОБА_1 є акціонером відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» (надалі ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» або відповідач), , що підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах, копія якої додавалась з позовною заявою.

20 лютого 2016 року відбулося засідання Спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», рішення якої оформлені протоколом засідання Спостережної ради відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» від 20 лютого 2016 (копія додана разом з позовною заявою).

Відповідно до п. 9.1. статуту відповідача, Спостережна рада є органом відповідача (копія витягу з статуту додана разом з позовною заявою). Відповідно до п. 9.9. статуту відповідача члени спостережної ради є посадовими особами та відповідно до п.9.10. статуту відповідача у своїй роботі керуються положенням про неї. Відповідно до п. 1.1. положення Про спостережну раду відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» спостережна рада є органом управління відповідача (копія положення додана разом з позовною заявою).

А відтак рішення спостережної ради як органу управління відповідача, що складається із його посадових осіб підлягають оскарженню відповідно до ст. 55 Конституції України.

Позивачка зазначає, що такий орган як Спостережна рада товариства усунений як обов`язковий орган акціонерного товариства і усунений він ще з 22.06.2007, а саме з дня набрання чинності у новій редакції ст. 46 Закону України «Про господарські товариства», редакцією якої такий орган як Спостережна рада вже не визначається як законодавчо встановлений орган товариства. Такі зміни були внесені Законом від 27.04.2007 р. «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України в зв`язку з прийняттям Цивільного кодексу України», і цей закон набрав чинності 22.06.2007.

Виходячи з цього, з 22.06.2007 такий орган як Спостережна рада вже був усунений і Законом України «Про господарські товариства». Оскільки відповідно до пп.27 п.6 розділу І Закону України №997-// від 27.04.2007 «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Цивільного кодексу України» (далі Закон №997-//) внесено зміни до Закону України «Про господарські товариства», де прямо вказано, що у тексті Закону України «Про господарські товариства» слова «рада товариства (Спостережна рада), рада акціонерного товариства (Спостережна рада)» у всіх відмінках замінити відповідно словами «Наглядова рада товариства», «Наглядова рада акціонерного товариства».

Більше того, відповідно до Розділу III Прикінцеві положення цього Закону №997-V юридичні особи, які створено до набрання чинності цього Закону зобов`язані протягом року з дня набрання чинності цим законом привести свої статути у відповідність з цим Законом. До приведення статутів у відповідність з цим Законом юридичні особи керуються положеннями діючих статутів у частині, що не суперечить цьому закону.

Таким чином, з 22.06.2007 Відповідач не мав права керуватися своїм Статутом в тій його частині, що стосувалася Спостережної ради, оскільки вона вже суперечила Закону. Більше того Спостережна рада вже не наділялася законом повноваженнями скликати збори товариства (відповідача) та затверджувати інші документи, комісії, бюлетні та решту документів, необхідних для прийняття рішень зборами та з організаційних питань їх проведень.

Статутом (п. 9.2.) та Положенням про Спостережну раду ( п. 2.1.) відповідача встановлено, що члени Спостережної Ради обираються на 2 роки і не передбачено можливості виконання ними своїх обов`язків після спливу цього строку з чого слідує, що виходячи з принципу верховенства права повноваження Спостережної Ради є нелегітимними після закінчення строку повноважень її членів. Члени Спостережної Ради були обрані ще 23.01.2004 року (копія протоколу про обрання додається, оригінал такого протоколу є у відповідача), а отже строк їх повноважень сплив ще 23.01.2006.

Більше того згідно статуту товариства (п. 9.2.) Спостережна рада складається з акціонерів товариства або їх представників, однак станом на час прийняття оскаржуваного рішення 3 члени Спостережної ради, а саме ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 не були акціонерами, а тому не було кворуму для їх засідання відповідно до п. 9.8 Статуту та положення .

Крім цього Спостережна рада не мала права скликати (приймати рішення про скликання) загальні збори товариства, оскільки таке суперечить ст.ст. 51; 47; 35; 37; 40; 43 Закону України «Про акціонерні товариства», оскільки за нормами цих статей цього Закону скликання зборів, призначення реєстраційної комісії, затвердження порядку денного, бюлетенів для голосування, визначення дат складання переліків акціонерів належить до виключної компетенції Наглядової ради, а не Спостережної ради.

Разом з тим, для відповідача діють спеціальні норми ЗУ «Про акціонерні товариства». Нормами ст. 47 та ст. 52 ЗУ «Про акціонерні товариства» надано виключне право скликати загальні збори Наглядовій раді і не передано такого права Спостережній раді, а також Законом України «Про акціонерні товариства» Наглядовій раді надано виключне право затверджувати документи, призначати реєстраційну комісію, затверджувати бюлетені для голосування і не надано такого права Спостережній раді.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів» та ст. 51 Закону «Про акціонерні товариства» було зобов`язано всі акціонерні товариства привести свої Статути у відповідність з цими Законами. Чого відповідачем зроблено не було, а відтак у відповідача немає і не було на час скликання і проведення зборів такого органу як Наглядова рада.

Крім цього як вбачається із протоколів Спостережної Ради, то скликала вона збори позачергові в порядку ч. 5 ст. 47 Закону України «Про акціонерні товариства», але протокол Спостережної ради від 20.02.2016 не містить обгрунтування (мотивів) в чому був інтерес товариства і в чому він полягав ( в протоколах це не відмічено). Адже скликати позачергові збори за нормами цього Закону має право виключно Наглядова Рада і тільки у випадку якщо цього вимагають інтереси товариства. Продати більше 90 % активів (питання, що було затверджене до порядку денного оскаржуваним рішенням) не може бути інтересом товариства.

Більше того, як було сказано вище діяти за правилами ч. 5 ст. 47 Закону України «Про акціонерні товариства» надано виключно Наглядовій Раді, а не Спостережній Раді, що ще раз підтверджує незаконність рішення Спостережної ради відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» від 20 лютого 2016, які оформлені протоколом засідання Спостережної ради відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» від 20 лютого 2016.

Виходячи з вищенаведеного, повноваження визначені законом віднесені виключно та в загальному Наглядовій раді не можуть ототожнюватися із Спостережною радою відповідача.

Крім цього, слід наголосити, що відповідно до ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» наглядова рада мала бути обрана шляхом кумулятивного голосування, тобто орган, який мав би повноваження скликати збори мав би обиратися шляхом кумулятивного голосування, а Спостережна рада в свою чергу не була обрана на той час (не переобиралася та не обиралася шляхом кумулятивного голосування), то це додатково підтверджує нелегітимність та відсутність повноважень Спостережної ради на скликання зборів товариства (відповідача) і затвердження відповідних комісій та документів з процедурних питань проведення зборів та організації їх проведення. Наглядова рада як було вказано вище у відповідача також не обиралася.

З рішеннями прийнятими на вищевказаному засіданні Спостережної ради позивачка не погоджується і просить суд визнати їх недійсними, оскільки Спостережна рада прийняла рішення з перевищенням своїх повноважень (повноважень, які не входять до компетенції Спостережної ради) та в нелегітимному складі без належного кворуму.

2.2. Заперечення відповідача зазначені у відзиві на позовну заяву.

У поданому відзиві на позовну заяву від 05.06.2019 № 692 відповідач проти позову заперечує повністю, вважає вимоги заявника у позові необґрунтованими та безпідставними, зокрема, зазначає серед іншого таке.

1) Щодо вказівки Позивача на відсутність компетенції у Спостережної Ради товариства на скликання зборів акціонерів, посилаючись на вимоги Закону № 997-V від 27.04.2007 р. в якому такий орган як Спостережна рада товариства усунений як обов`язковий орган акціонерного товариства.

Щодо вказівки Позивача, що спостережна рада скликала позачергові збори у порядку ч.5 ст.47 Закону України «Про акціонерні товариства», але протокол Спостережної ради не містить обгрунтувань інтересу товариства.

Звертає увагу суду, що усі вищевказані доводи позивача стали предметом розгляду у справі № 921/346/16-г/14 за позовами ОСОБА_1 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 до Відкритого акціонерного Товариства "Чортківський завод "Агромаш"" про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш"" від 10.03.2016.

Зокрема, Постановою Західного апеляційного господарського суду від 07.02.2019 (якою рішення Господарського суду Тернопільської області від 25.07.2016 у справі № 921/346/16-г/14 залишено без змін) серед іншого встановлено, що:

- Склад спостережної ради відповідача, визначений рішенням загальних зборів акціонерів від 23.01.2004, був повноважним станом на 08.02.2016 та 20.02.2016 (дати прийняття спостережною радою рішень, пов`язаних зі скликанням спірних зборів акціонерів від 10.03.2016).

- Колегія суддів вважає вірним висновок місцевого господарського суду, що спостережна рада ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» приймаючи рішення, оформлені протоколом від 08.02.2016 та від 20.02.2016, діяла в межах повноважень наданих статутом товариства та відповідно до вимог чинного законодавства.

- Колегія суддів вважає, що спірні загальні збори акціонерів були скликані з дотриманням встановленої процедури, а при їх проведенні був наявний необхідний кворум, передбачений Законом України «Про акціонерні товариства». Як вбачається зі змісту рішення спостережної ради від 08.02.2016, позачергові загальні збори товариства були скликані на підставі ч.5 ст. 47 Закону України "Про акціонерні товариства".

Відповідно до ч. 1 ст. 47 Закону України «Про акціонерні товариства», в разі необхідності вчинення значного правочину позачергові загальні збори акціонерного товариства скликаються наглядовою радою на вимогу виконавчого органу.

Відповідно до вказаної статті, якщо цього вимагають інтереси акціонерного товариства, наглядова рада при прийнятті рішення про скликання позачергових загальних зборів може встановити, що повідомлення про скликання позачергових загальних зборів здійснюватиметься не пізніше ніж за 15 днів до дати їх проведення в порядку, встановленому статтею 35 цього Закону. У такому разі наглядова рада затверджує порядок денний. Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає вірним висновок місцевого господарського суду, що спостережна рада ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» приймаючи рішення, оформлені протоколом від 08.02.2016 та від 20.02.2016, діяла в межах повноважень наданих статутом товариства та відповідно до вимог чинного законодавства.

- колегія суддів вважає, що спірні загальні збори були проведені із дотриманням чинного на той час законодавства, а результати цих зборів оформлені у належному порядку.

Відповідно до ч.4 ст.75 Господарського процесуального кодексу України «Обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ні обставини, якщо інше не встановлено законом».

З огляду на вищевказане просимо взяти до уваги факт встановлення в межах іншої господарської справи (справи № 921/346/16-г/14) обставин, які становлять предмет доказування у справі що розглядається.

2)Щодо твердження Позивача, що Спостережна рада є нелегітимна після закінчення строку повноважень її членів, так як члени Спостережної радії були обрані 23.01.2004 на два роки і три члени Спостереженої ради на час проведення засідання не були акціонерами.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 Закону України « Про акціонерні товариства» (далі - Закон) членом наглядової ради акціонерного товариства може бути лише фізична особа. Відповідно до ч.3 ст. 53 Закону до складу наглядової ради обираються акціонери або особи, які представляють їхні інтереси (далі - представники акціонерів), та/або незалежні директора.

При цьому, Законом не встановлено вимог щодо обов`язкового припинення членства в наглядовій раді у разі відчуження акціонером - членом наглядової ради; акціонером , представник якого є членом наглядової ради, або акціонером який входить до складу групи акціонерів, представник якої є членом наглядової ради, належних таким акціонерам акцій.

Відповідно до абзацу другого п. 6 ст. 53 Закону член наглядової ради, обраний, як представник акціонера або групи акціонерів, може бути замінений таким акціонером або групою акціонерів іншим представником в будь -який час. При цьому, п. 7 ст. 53 Закону встановлюється порядок заміни саме акціонером або групою акціонерів їх представника в наглядовій раді.

Аналіз наведених норм Закону дозволяє зробити наступні висновки:

1) Особа, яка була обрана до складу наглядової ради як акціонер , залишається повноважним членом наглядової ради у випадку відчуження належних їм акцій.

2) Особа, яка була обрана до складу наглядової ради як представник акціонера, залишається повноважним членом Наглядової ради у випадку Відчуження відповідним акціонером належних йому акцій.

3) Особа, яка була обрана до складу наглядової ради як представник групи акціонерів , залишається повноважним членом наглядової ради у випадку відчуження одним або кількома акціонерами зазначеної групи акціонерів належних йому (їм) акцій.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 Закону Статутом акціонерного товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради, без рішення загальних зборів . Отже, в Статуті акціонерного товариства може бути передбачена додаткова підстава припинення повноважень члена наглядової ради, обраного як акціонер або як представник акціонера (групи акціонерів) - відчуження відповідними акціонерами належних їм акцій товариства.

Такої ж думки дотримується професійна асоціація корпоративного управління, рішення правління професійної асоціації правління є додатком до цього відзиву.

Відповідач відмічає, що в Статуті Товариства додаткових підстав для припинення повноважень членів спостережної ради не міститься.

Згідно ст. 41 Закону України « Про господарські Товариства» , ст. 33 Закону України «Про акціонерні товариства» та згідно до п. 9.3 Статуту товариства, вирішення питання щодо обрання складу Спостережної ради належить до виключної компетенції загальних зборів акціонерів, а відтак саме вони вправі розгдядати питання щодо визнання повноважень членів (члена) виконавчого органу, наглядової ради та інших органів товариства припиненими.

Така сама правова позиція з даного приводу викладена Пленумом Верховного суду України у постанові № 13 від 24.10.2008 року , у п. 41 якої зазначено що повноваження посадових осіб господарського товариства ( до яких за установчими документами належать поряд з іншими голова та члени спостережної ради) припиняються їх переобранням.

Відповідно до Рішення Господарського суду Тернопільської області від 25.7.2016 у справі № 921/346/16-г/14 (залишене в силі Постановою Західного апеляційного господарського суду від 07.02.2019р.) зазначено наступне:

«...Таким чином, на переконання суду, для належного виконання покладених на Спостережну раду функцій по захисту інтересів акціонерів, повноваження її членів припиняються не за збігом терміну на який вони обирались, а їх переобранням у встановленому порядку уповноваженим органом акціонерного товариства».

Даний висновок суду ґрунтується, зокрема, і на правовому аналізі Закону України "Про акціонерні товариства", нормами якого законодавець лише передбачив, що не рідше ніж раз на три роки до порядку денного загальних зборів обов`язково вносяться питання щодо обрання членів наглядової ради (ст.32 Закону України "Про акціонерні товариства"). Але в будь - якому разі повноваження наглядової ради припиняються виключно у разі прийняття рішення щодо цього питання загальними зборами акціонерів господарського товариства».

Повторно звертаємо увагу, що в силу положень ч.4 ст.75 Господарського процесуального кодексу України, вищевказані обставини (а саме щодо можливості припинення повноважень наглядової, ради (чи членів наглядової ради) ВАТ Чортківський завод «Агромаш» тільки на підставі відповідного рішення загальних зборів акціонерів товариства) не підлягають доказуванню при розгляді іншої і в т.ч. даної судової справи.

Представник відповідача додатково у судових засіданнях пояснюючи причину чому рішення від 20.02.2016 приймала не Наглядова рада а Спостережна, зазначає про те, що в силу того, що статут ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» не був приведений у відповідність до вимог зміненого законодавства, по причині блокування вирішення цього питання з боку групи акціонерів, які володіють значним пакетом акцій і до яких входить також і позивачка, збори ВАТ не можуть набрати необхідної кількості голосів, тоді як вирішення цього питання потребує ѕ голосів акціонерів.

Таким чином відповідач не вбачає підстав для задоволення даного позову, та просить у позові позивачу відмовити.

2.3. Правова позиція позивача, зазначена у відповіді на відзив.

У відповіді на відзив №б/н від 14.06.2019 позивач, заперечуючи доводи відповідача зазначені у відзиві, серед іншого, зазначає таке.

Позивач вважає, що поклики відповідача до судової справи № 921/346/16-г/14 є безпідставними, що це є однаковий предмет позову, оскільки в справі, до якої покликається відповідач і в даній справі різні предмети позову - у першій (№ 921 /346/16-г/14) оскаржувалися рішення зборів, а в даній (№ 921/83/19) -рішення Спостережної ради. А відтак це не є якісь встановлені обставини, а є застосуванням судом норм права у іншій справі, які у даному випадку не обмежують суд у цій справі у самостійному виборі норм права при розгляді даної справи і не є обов`язковою вказівкою для суду щодо застосування цих норм права, оскільки справа № 921 /346/16-г/14 ще не пройшла касаційного розгляду Верховним судом і на даний час перебуває на стадії касаційного розгляду.

Не спростовують доводів позовної заяви позивача і покликання відповідача до Рішення правління професійної асоціації корпоративного управління, яка надала своє роз`яснення, оскільки дана асоціація не є уповноваженим органом на офіційне роз`яснення застосування законодавства про акціонерні товариства.

Рішення, рекомендації, роз`яснення, методики тощо цієї асоціації не є законодавчими актами.

Більше того питання, яке торкається в роз`ясненні асоціації ніяк не стосується Спостережної ради обраної до набрання чинності Закону України «Про акціонерні товариства», а також не ототожнює Спостережну раду з Наглядовою радою. В рішенні асоціації йдеться виключно про Наглядову раду в розумінні нового Закону України «Про акціонерні товариства».

Але ще раз варто наголосити, що згадана асоціація не є уповноважени органом офіційного роз`яснення законодавства про акціонерні товариства і рішення, роз`яснення тощо не мають сили законодавчого акту.

Позивач обгрунтовує свій позов виключно на нормах права, які витікають і законодавчих актів України, на підставі яких мають прийматися відповідні акти акціонерного товариства, статути, протоколи, рішення тощо та здійснюватись його діяльність.

На підставі вищевказаного представник позивача просить задоволити позовні вимоги позивача.

2.4. Правова позиція позивача, зазначена у письмових поясненнях від 27.08.2019.

У письмових поясненнях від 27.08.2019 позивач додатково зазначає таке.

Позивач вважає, що відповідач був обізнаний або мав бути обов`язково обізнаний про те, що тільки один член спостережної ради був акціонером відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» станом на 20.02.2016 оскільки відповідно до Статуту відповідача членами Спостережної ради можуть бути лише акціонери відповідача.

Про те що, 4 особи які є членами Спостережної ради не були його акціонерами станом на 20.10.2014 це підтверджується поданням відповідачем у справі № 921/55/15-г/18 переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних акціонерного товариства станом на 20.10.2014 (копія переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних акціонерного товариства станом на 20.10.2014 та копія супровідного листа додаються).

Такий перелік позивач отримав на законних підставах оскільки був учасником справи № 921/55/15-г/18 та мав право мати копії всіх матеріалів справи.

Даний перелік відповідачем було долучено до матеріалів справи № 921/55/15- г/18, що вбачається із вищевказаного супровідного листа.

В даному переліку відсутні серед акціонерів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 є лише ОСОБА_8

Відповідно ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 станом на 20.10.2014р. не були акціонерами та не могли здійснювати повноваження членів спостережної ради і сама спостережна рада не могла збиратись через відсутність кворуму.

Слід зауважити, що рішенням НКЦПФР № 1532 від 11.11.2014р., яке є у вільному доступі в мережі інтернет (під № 18 у самому рішенні), зупинено обіг акцій відповідача, про що відповідачу відомо та ним не оспорюється. Зупинення обігу акцій унеможливлює перехід права власності на акції без скасування даного розпорядження. Протягом останніх трьох років щорічно, а в деякі роки неодноразово, відбувались загальні збори ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» для підготовки та проведення яких товариство мало отримати мінімум два переліка на кожні збори і у всіх цих переліках відсутні ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , що зайвий раз свідчить про протиправні дії зі сторони відповідача.

Відповідно дані члени спостережної ради не могли повторно здобути статус акціонера відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» починаючи з дати 11.11.2014.

Надати інформацію про те чи мінявся склад акціонерів з 20.10.2014 до 11.11.2014 та після цього відповідач мав можливість оскільки відповідно до ст. 22 Закону України «Про депозитарну систему України» він має доступ до реєстру акціонерів, а оскільки для вирішення даного спору необхідно встановити чи були особи, які є членами Спостережної ради станом на 20.02.2016 року акціонерами, то позивач клопотав перед судом про витребування таких доказів.

Згідно внутрішніх документів (статут, положення про спостережну раду) відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» на засіданні Спостережної ради від 20.02.2016 не було кворуму.

Відповідно рішення Спостережної ради від 20.02.2016 недійсне, протизаконне та підлягає скасуванню.

Так як відповідач сам подав перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних акціонерного товариства станом на 20.10.2014 та супровідний лист від 05.02.2015 у справі № 921/55/15-г/18, належні копії яких долучено до матеріалів справи.

Подання такого доказу, як перелік акціонерів станом на 20.10.2014р., зумовлено невиконанням відповідачем ухвали суду від 17.05.2019, про надання доказів про перебування членів Спостережної ради акціонерами відповідача станом на 20.02.2016, а тому позивач подає дані докази які доводять, що на дату, що передує прийняттю оскаржуваного рішення Спостережної ради 4 особи зі складу Спостережної ради не були акціонерами.

2.5. Правова позиція позивача, зазначена у письмових поясненнях від 29.10.2019.

У письмових поясненнях від 29.10.2019 позивач додатково зазначає таке.

Про те що, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не є акціонерами ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», як мінімум з 31.12.2014 і до 31.12.2018, в т. ч. станом на 20.02.2016 це підтверджується розміщеною відповідачем у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (https://stockmarket.gov.ua) регулярною річною інформацією емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік.

Дану регулярну річну інформацію емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік позивач отримав на законних підставах оскільки вона є у вільному доступі у загальнодоступній інформаційній базі даних НКЦПФР та позивач має право знайомитись та роздруковувати з загальнодоступної інформаційної базі даних НКЦПФР регулярну річну інформацію емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік.

Згідно регулярної річної інформації емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 володіли акціями відповідача станом на 31.12.2012р. та 31.12.2013, проте вже станом на 31.12.2014р. та усі наступні роки, включно станом на 31.12.2018, дані особи не володіли акціями відповідача.

Відповідно ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 станом на 20.02.2016 не були акціонерами та не могли членів спостережної ради і сама спостережна рада не могла збиратись через відсутність кворуму.

Слід зауважити, що рішенням НКЦПФР № 1532 від 11.11.2014, яке є у вільному доступі в мережі інтернет https://www.nssmc.gov.ua (під № 18 у самому рішенні), зупинено обіг акцій відповідача, про що відповідачу відомо та ним не оспорюється. Зупинення обігу акцій унеможливлює перехід права власності на акції без скасування даного розпорядження.

Відповідно, дані члени спостережної ради не могли повторно здобути статус акціонера відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» починаючи з дати 11.11.2014р.

Згідно внутрішніх документів (статут, положення про спостережну раду) відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» на засіданні Спостережної ради від 20.02.2016 не було кворуму.

Так як відповідач сам розмістив у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку регулярну річну інформацію емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік, належні копії з яких позивач долучає, як докази і прошу їх приєднати до матеріалів справи.

Подання таких доказів, зумовлено тим, що АТ КБ «Приватбанк» не виконало належним чином ухвалу господарського суду Тернопільської області у справі № 921/83/19 від 29.08.2019, хоча відповідно до законодавства мало, як можливість так і обов`язок це зробити.

Зазначена регулярна річна інформація емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік є у відповідача оскільки ним вони розміщалась у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

Відповідно, позивач вважає, що рішення Спостережної ради від 20.02.2016 недійсне, протизаконне та підлягає скасуванню судом.

3. Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Як вбачається із матеріалі справи та встановлено судом, позивачка - ОСОБА_1 (надалі по тексту також - ОСОБА_1 або позивачка) є акціонером відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» (надалі по тексту також - ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», ВАТ, Товариство або відповідач) і володіє часткою у статутному капіталі ВАТ у розмірі 7,76 %, що підтверджується обмеженою випискою про стан рахунку в цінних паперах наданою депозитарною установою від 23.01.2019, копію якої додано до позовної заяви.

23.01.2004 відбулись загальні збори акціонерів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», які оформлені протоколом зборів № 1 від 23.01.2004 (копію протоколу долучено до матеріалів справи як доказ позивачем).

На вказаних зборах з четвертого питання порядку денного було прийнято рішення затвердити Сспостережну раду ВАТ в такому складі:

Остапчук Я.К.

Вишнівська Н.І.

Свирида П.П.

Чорній Я.В.

Сиротюк О.М.

При цьому із змісту вказаного протоколу з питань четвертого порядку денного вказані особи були обрані у склад Спостережної ради ВАТ, за пропозицією акціонера ОСОБА_9 , саме як акціонери ВАТ «Чортківський завод «Агромаш».

У подальшому, ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» у справі № 921/55/15-г/18 було подано перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних акціонерного товариства станом на 20.10.2014 (копія переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних акціонерного товариства станом на 20.10.2014 та копія супровідного листа, додано позивачем як докази до матеріалів справи № 921/83/19). При цьому згідно переліку у ньому відсутні як акціонери:

ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

ОСОБА_5 ,

ОСОБА_4 .

Також, із змісту регулярної річної інформаціії емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік, яка розміщується у вільному доступі у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі також - НКЦПФР) (https://stockmarket.gov.ua), судом встановлено таке.

Згідно регулярної річної інформації емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 володіли акціями відповідача станом на 31.12.2012 та 31.12.2013, таким чином, вказані особи були у зазначений період акціонерами ВАТ.

Проте, уже станом на 31.12.2014 та усі наступні роки, включно станом на 31.12.2018, дані особи не відображені у звітності як такі, що володіли акціями ВАТ «Чортківський завод «Агромаш».

Слід відмітити, що зазначена обставина підтверджується і поданими позивачем письмовими поясненнями та поданими ним доказами, зокрема і відомостями з загальнодоступної інформаційної бази даних НКЦПФР про регулярну річну інформацію емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік.

Згідно Рішення НКЦПФР № 1532 від 11.11.2014, яке є у вільному доступі в мережі інтернет (під № 18 у самому рішенні), зупинено обіг акцій ВАТ «Чортківський завод «Агромаш».

20.02.2016 відбулося засідання Спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», рішення якої оформлені протоколом засідання Спостережної ради відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» від 20 лютого 2016 року, м. Чортків (копія протоколу додана разом з позовною заявою).

Вказані факти не заперечується сторонами.

Із змісту протоколу на засіданні Спостережної ради 20.02.2016 були присутні:

Голова Спстережної ради ОСОБА_10 ,

члени Спстережної ради:

ОСОБА_3 ,

ОСОБА_5 ,

ОСОБА_4 ,

ОСОБА_2 .

Всього 5 осіб.

4. Зміст спірних правовідносин, які склались між сторонами.

Розглянувши та оцінивши подані позивачем обґрунтування позовних вимог, заперечення на них відповідача, додаткові пояснення та докази, суд дійшов висновку, що спірні правовідносини між сторонами виникли з корпоративних відносин та пов`язані із оспоренням позивачем легітимності засідання Спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» від 20.02.2016 та рішень прийнятих на цьому засіданні.

Зокрема, позивач як акціонер ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» не визнає права існування та діяльності у ВАТ такого органу як Спостережна рада, яка, на його думку, після змін у законодавстві може функціонувати і приймати рішення виключно як Наглядова Рада.

Також, позивачка не визнає права окремих членів Спостережної ради ВАТ бути такими в силу втрати ними із спливом часу та станом на 20.02.2016 року статусу акціонерів ВАТ.

Крім того, позивачка вважає, що рішення, прийнятті Спостережнорю радою 20.02.2016, прийнято не в інтересах Товариства, а на шкоду йому.

У свою чергу, відповідач вважає, що склад спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», визначений рішенням загальних зборів акціонерів від 23.01.2004, був повноважним станом на 20.02.2016 так як він не переобирався зборами акціонерів ВАТ як цього вимагає законі і статут ВАТ «Чортківський завод «Агромаш».

А рішення приймала не Наглядова рада а Спостережна в силу того, що статут ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» не був приведений у відповідність до вимог зміненого законодавства, по причині блокування вирішення цього питання з боку групи акціонерів, у яку входить і позивачка, тоді як вирішення питання потребує ѕ голосів акціонерів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш».

Таким чином, на думку відповідача, спостережна рада ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» приймаючи рішення, оформлені протоколом від 20.02.2016 діяла в межах повноважень наданих статутом товариства та відповідно до вимог чинного законодавства.

5. Норми права,

законодавчі акти, локальні акти, судова практика,

які застосував суд.

5.1. Законодавчі акти.

Статтею 15 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Стаття 16 зазначеного кодексу передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

В силу приписів п. 3 ч. 1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Відповідно до статті 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Володіння корпоративними правами не вважається підприємництвом. Законом можуть бути встановлені обмеження певним особам щодо володіння корпоративними правами та/або їх здійснення.

Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Відповідно до статті 116 ЦК України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом:

1) брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом;

2) брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди);

3) вийти у встановленому порядку з товариства;

4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, у порядку, встановленому законом;

5) одержувати інформацію про діяльність товариства у порядку, встановленому установчим документом.

Учасники господарського товариства можуть також мати інші права, встановлені установчим документом товариства та законом.

Відповідно до ст. 89 ГК України управління діяльністю господарського товариства здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства. Посадовими особами товариства визнаються голова та члени виконавчого органу, голова ревізійної комісії (ревізор), а у разі створення ради товариства (спостережної ради) - голова і члени цієї ради.

Статтею 160 ЦК України передбачено, що в акціонерному товаристві може бути створена Наглядова рада акціонерного товариства, яка здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства.

При цьому суд враховує, що станом на момент, виникнення спірних правовідносин та на розгляду даного спору, діяльність акціонерних товариств регламентується також і Законом України "Про акціонерні товариства".

Відповідно до п.5 Прикінцевих положень Закону України "Про акціонерні товариства", що набрав чинності 30.04.2009 року, статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом.

Згідно частин першої та другої Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" цей Закон набирає чинності через шість місяців з дня його опублікування, крім другого речення частини другої статті 20, яке набирає чинності через два роки після опублікування цього Закону. Норми статей 1-49 Закону України "Про акціонерні товариства" втрачають чинність через два роки з дня набрання чинності Законом України "Про акціонерні товариства".

Дія статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" протягом двох років відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" надає цим нормам статусу складової положень Закону України "Про акціонерні товариства"

Таким чином, до акціонерних товариств, створених до набрання чинності Законом України "Про акціонерні товариства", застосовуються положення статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" до втрати ними чинності або до моменту приведення статутів акціонерних товариств у відповідність до Закону України "Про акціонерні товариства".

Як встановлено судом, відповідач в строк до 30.04.2011 року статут не привів у відповідність до норм Закону України "Про акціонерні товариства" і станом на момент винесення рішення по справі діє статут ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 03.04.1998 р., затверджений рішенням загальних зборів акціонерів згідно протоколу № 1 від цієї ж дати.

Відповідно до роз`яснення Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 20.05.2011 року №7 "Щодо порядку застосування окремих положень Закону України "Про акціонерні товариства" у зв`язку з втратою чинності статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" у частині, що стосується акціонерних товариств" всі акціонерні товариства, створені до набрання чинності Закону України "Про акціонерні товариства", та які в термін до 30.04.2011 р. не привели свою діяльність у відповідність з Законом (тобто не зареєстрували в установленому порядку зміни до статуту), мають у своїй діяльності з 01.05.2011 року керуватись положеннями Закону України "Про акціонерні товариства", а також положеннями статуту та внутрішніми положеннями акціонерних товариств у частині, що не суперечить положенням Закону.

Із змісту статті 32 Закону України «Про акціонерні товариства» в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 20.02.2016) які в в редакції на час вирішення спору не рідше ніж раз на три роки до порядку денного загальних зборів обов`язково вносяться питання, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону (п. 17 обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради; п. 18 прийняття рішення про припинення повноважень членів наглядової ради, за винятком випадків, встановлених цим Законом);

Відповідно до статті 51 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 20.02.2016) наглядова рада акціонерного товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

В акціонерних товариствах з кількістю акціонерів - власників простих акцій 10 осіб і більше створення наглядової ради є обов`язковим. У товаристві з кількістю акціонерів - власників простих акцій 9 осіб і менше у разі відсутності наглядової ради її повноваження здійснюються загальними зборами.

У такому разі передбачені цим Законом повноваження наглядової ради з підготовки та проведення загальних зборів здійснюються виконавчим органом, якщо інше не встановлено статутом акціонерного товариства.

Порядок роботи членів наглядової ради та виплати їм винагороди визначається цим Законом, статутом товариства, положенням про наглядову раду акціонерного товариства, а також цивільно-правовим чи трудовим договором (контрактом), що укладається з членом наглядової ради. Такий договір або контракт від імені товариства підписується головою виконавчого органу чи іншою уповноваженою загальними зборами особою на умовах, затверджених рішенням загальних зборів. У разі укладення з членом наглядової ради товариства цивільно-правового договору такий договір може бути оплатним або безоплатним.

Член наглядової ради повинен виконувати свої обов`язки особисто і не може передавати власні повноваження іншій особі, крім члена наглядової ради - юридичної особи - акціонера.

Члени наглядової ради мають право на оплату своєї діяльності за рахунок товариства. Визначення умов оплати покладається на загальні збори за затвердженим зборами кошторисом.

Відповідно до частини 1 статті 51 Закону України "Про акціонерні товариства" наглядова рада акціонерного товариства є колегіальним органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, здійснює управління акціонерним товариством, а також контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

Із змісту статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 20.02.2016) члени наглядової ради акціонерного товариства обираються з числа фізичних осіб, які мають повну цивільну дієздатність, та/або з числа юридичних осіб - акціонерів. Повноваження члена наглядової ради дійсні з моменту його обрання загальними зборами товариства. Обрання членів наглядової ради публічного акціонерного товариства здійснюється виключно шляхом кумулятивного голосування. Одна й та сама особа може обиратися до складу наглядової ради неодноразово. Кількісний склад наглядової ради встановлюється загальними зборами.

Згідно до статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на час вирішення спору члени наглядової ради акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк не більший ніж три роки. Статутом приватного акціонерного товариства може бути передбачено інший строк повноважень наглядової ради, але такий строк не може перевищувати три роки. Якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не прийняті рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів. Особи, обрані членами наглядової ради, можуть переобиратися необмежену кількість разів. Членом наглядової ради акціонерного товариства може бути лише фізична особа. Член наглядової ради не може бути одночасно членом виконавчого органу та/або членом ревізійної комісії (ревізором) цього товариства. До складу наглядової ради обираються акціонери або особи, які представляють їхні інтереси (далі - представники акціонерів), та/або незалежні директори. Кількісний склад наглядової ради встановлюється статутом акціонерного товариства. Мінімальна кількість членів наглядової ради публічного акціонерного товариства не може бути меншою ніж 5 осіб. Якщо кількість членів наглядової ради, повноваження яких дійсні, становить менше половини її кількісного складу, обраного відповідно до вимог закону загальними зборами акціонерного товариства, товариство протягом трьох місяців має скликати позачергові загальні збори для обрання решти членів наглядової ради, а в разі обрання членів наглядової ради шляхом кумулятивного голосування - для обрання всього складу наглядової ради акціонерного товариства.

Із змісту статті 55 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 20.02.2016) засідання наглядової ради проводяться в міру необхідності з періодичністю, визначеною статутом, але не рідше одного разу на квартал. Засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу. Рішення наглядової ради приймається простою більшістю голосів членів наглядової ради, які беруть участь у засіданні та мають право голосу, якщо для прийняття рішення статутом акціонерного товариства не встановлюється більша кількість голосів. На засіданні наглядової ради кожний член наглядової ради має один голос.

Згідно до статті 55 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на час вирішення спору засідання наглядової ради проводяться в міру необхідності з періодичністю, визначеною статутом, але не рідше одного разу на квартал. Засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу. Рішення наглядової ради приймається простою більшістю голосів членів наглядової ради, які беруть участь у засіданні та мають право голосу, якщо для прийняття рішення статутом акціонерного товариства не встановлюється більша кількість голосів. На засіданні наглядової ради кожний член наглядової ради має один голос.

Із змісту статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 20.02.2016) загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів. Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються:

1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов`язків члена наглядової ради за станом здоров`я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов`язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради.

Згідно до статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на час вирішення спору загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.

Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються: 1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов`язків члена наглядової ради за станом здоров`я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов`язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим;

5) у разі отримання акціонерним товариством письмового повідомлення про заміну члена наглядової ради, який є представником акціонера.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради.

5.2. Локальні акти ВАТ: Статут та

Положення про спостережну раду.

5.2.1.Статут ВАТ.

Статуту відповідача, затверджено рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 03.04.1998 року, які оформлені протоколом №1, зареєстровано розпорядженням Чортківської районної державної адміністрації від 08 квітня 1998 року (далі по тексту також - Статут). Змін до вказаного статуту ВАТ не носилось в силу чого і на момент виникнення спірних правовідносин і на даний час діє первинно затверджена і зареєстрована його редакція.

Компетенція Спостережної ради визначена у 9 розділі Статуту ВАТ.

Відповідно до п. 9.1. Статуту спостережна рада є органом ВАТ, яка з метою захисту інтересів акціонерів здійснює контроль за правлінням ВАТ.

Згідно до п. 9.2. Статуту спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном на 2 роки.

За змістом п. 9.3. Статуту персональний склад спостережної ради та зміни в ньому затверджуються загальними зборами акціонерів ВАТ.

Відповідно до п. 9.8. Статуту засідання спостережної ради проводяться не рідше 1 разу на квартал і визнаються правомочними, якщо на них присутні 2/3 її членів. Рішення спостережної ради приймаються більшістю голосів. У разі розподілу голосів порівну голос голови спостережної ради є вирішальним. Позачергове засідання спостережної ради скликається на вимогу голови спостережної ради, будь -кого з її членів, правління або ревізійної комісії ВАТ.

Згідно до до п. 9.9. Статуту члени спостережної ради є посадовими особами ВАТ і несуть відповідальність в межах своїх повноважень.

5.2.2. Положення про спостережну раду ВАТ.

Загальними зборами акціонерів ВАТ 03.04.1998 року (протокол № 1) затверджено Положення про спостережну раду відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» (далі по тексту також - Положення про спостережну раду або Положення).

Відповідно до п. 1.1. Положення про спостережну раду спостережна рада є органом управління ВАТ, що здійснює контроль за діяльністю правління ВАТ.

Згідно п. 2.1.Положення спостережна рада ВАТ обирається загальними зборами акціонерів з числа акціонерів у кількості 5 осіб строком на 2 роки.

Із змісту п. 2.5. Положення член спостережної ради ВАТ може бути відкликаний до закінчення строку повноважень спостережної ради ВАТ за наявності достатніх на це підстав. Рішення про дострокове відкликання члена спостережної ради ВАТ приймають загальні збори акціонерів.

Відповідно до п. 4.11. Положення спостережна рада ВАТ є правочинною приймати рішення, якщо на засіданні присутні 4 члени Ради.

5.3. Судова практика.

Згідно частини 4,7 статті 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для господарського суду.

Із змісту статті 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно змісту статті 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді, ухвалюється іменем України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

При цьому суд враховує такі висновки Верховного Суду з даного питання.

- Рішення наглядової ради акціонерного товариства визнається недійсним у зв`язку з порушенням процедури скликання її засідання. Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 4 червня 2018 року у справі № 910/19433/17.

- Рішення наглядової ради товариства може бути оскаржено в судовому порядку акціонером (учасником) товариства шляхом пред`явлення позову про визнання його недійсним, якщо таке рішення не відповідає вимогам законодавства та порушує права чи законні інтереси учасника (акціонера) товариства. Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29 травня 2018 року у справі № 920/432/17.

- З аналізу дефініцій, що містяться у Цивільному кодексі України, Законі України "Про акціонерні товариства", Законі України "Про господарські товариства" (в редакціях до 27.04.2007 та після цієї дати), а також у статуті товариства, терміни "спостережна рада" та "наглядова рада" позначають один і той же орган, який здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства. Попри те, що відповідач не привів положення свого статуту у відповідність до законодавства щодо зміни найменування цього органу управління, це не свідчить про відсутність у відповідача зазначеного органу управління. Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31 липня 2019 у справі № 921/346/16-г/14.

І змісту п. 2.31. Постанови Пленуму ВГСУ від 25.02.2016 № 4 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» господарським судам під час вирішення спорів про визнання недійсними рішень наглядової ради АТ слід виходити з того, що до порядку скликання засідань наглядової ради АТ не можуть бути застосовані за аналогією норми, які визначають порядок скликання загальних зборів.

Загальні збори АТ мають право самостійно визначати у статуті кількість членів наглядової ради для визнання її засідань правомочними, а тому положення частини восьмої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" щодо встановлення кількісного складу наглядової ради застосовуються у разі, якщо статутом не визначено більшої від половини складу кількості членів наглядової ради, необхідної для визнання її засідань правомочними.

Підставами визнання недійсними рішень наглядової ради можуть бути такі порушення порядку скликання та проведення засідання ради, які мали наслідком неправомочність засідання наглядової ради.

Згідно до п. 41 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 жовтня 2008 року зазначено, що повноваження посадових осіб господарського товариства (до яких за установчими документами відповідача належать, поряд із іншими, голова та члени Спостережної ради) припиняються їх переобранням.

Відповідно до п. 10 постанови пленуму ВСУ від 24.10.2008 року № 13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" рішення загальних зборів та інших органів управління господарського товариства, що за своєю правовою природою є актами, дійсні, якщо у судовому порядку не буде встановлено інше.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

6. Мотивована оцінка судом аргументів, наведених учасниками справи.

Розглянувши правові позиції сторін, у сукупності з поданими ними доказами та матеріалами справи, суд вважає, що у позові слід відмовити з огляду на таке.

6.1. Мотиви позивача.

6.1.1. Щодо прийняття рішення Спостережною, а не Наглядовою Радою ВАТ.

Обгрунтовуючи свої вимоги позивач, серед іншого, посилається на відсутність у Спостережної Ради ВАТ з 22.06.2007 компетенції діяти як орган товариства в силу того, що законодавством з цієї дати передбачено діяльність Наглядової Ради, а не Спостережної Ради акціонерного товариства. У зв`язку з чим, у Спостережної ради станом на 20.02.2016 не було і компетенції на скликання зборів акціонерів.

Проте, суд вважає такий висновок позивача помилковим.

Відповідно до ст. 89 ГК України управління діяльністю господарського товариства здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства. Посадовими особами товариства визнаються голова та члени виконавчого органу, голова ревізійної комісії (ревізор), а у разі створення ради товариства (спостережної ради) - голова і члени цієї ради.

Статтею 160 ЦК України передбачено, що в акціонерному товаристві може бути створена наглядова рада акціонерного товариства, яка здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства. Випадки обов`язкового створення в акціонерному товаристві наглядової ради встановлюються законом.

Станом на момент виникнення спірних правовідносин та розгляду даного спору, діяльність акціонерних товариств регламентується Законом України "Про акціонерні товариства".

Відповідно до ст. 51 Закону України "Про акціонерні товариства" в акціонерних товариствах з кількістю акціонерів власників простих акцій 10 осіб і більше створення наглядової ради є обов`язковим.

Відповідно до п.5 Прикінцевих положень Закону України "Про акціонерні товариства", що набрав чинності 30.04.2009 року, статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом.

Згідно частин першої та другої Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" цей Закон набирає чинності через шість місяців з дня його опублікування, крім другого речення частини другої статті 20, яке набирає чинності через два роки після опублікування цього Закону. Норми статей 1-49 Закону України "Про акціонерні товариства" втрачають чинність через два роки з дня набрання чинності Законом України "Про акціонерні товариства".

Дія статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" протягом двох років відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" надає цим нормам статусу складової положень Закону України "Про акціонерні товариства"

Таким чином, до акціонерних товариств, створених до набрання чинності Законом України "Про акціонерні товариства", застосовуються положення статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" до втрати ними чинності або до моменту приведення статутів акціонерних товариств у відповідність до Закону України "Про акціонерні товариства".

Судом встановлено та підтверджується сторонами спору, що ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" не привело свій статут у відповідність до вимог Закону України "Про акціонерні товариства", отже, діє статут ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 03.04.1998.

Із аналізу змісту роз`яснення Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 20.05.2011 року №7 "Щодо порядку застосування окремих положень Закону України "Про акціонерні товариства" у зв`язку з втратою чинності статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" у частині, що стосується акціонерних товариств" всі акціонерні товариства, створені до набрання чинності Закону України "Про акціонерні товариства", та які в термін до 30.04.2011 р. не привели свою діяльність у відповідність з Законом (тобто не зареєстрували в установленому порядку зміни до статуту), мають у своїй діяльності з 01.05.2011 року керуватись положеннями Закону України "Про акціонерні товариства", а також положеннями статуту та внутрішніми положеннями акціонерних товариств у частині, що не суперечить положенням Закону.

З огляду на зазначене вище, судом при вирішенні спору застосовуються положення Закону України "Про акціонерні товариства", а також ті положення статуту, що не суперечать даному нормативно-правовому акту.

Згідно з п. 8.1 статуту відповідача органами управління та контролю ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" є: загальні збори акціонерів, спостережна рада, правління та ревізійна комісія.

Відповідно до п.9.1, 9.2, 9.3 статуту спостережна рада є органом товариства, який з метою захисту акціонерів здійснює контроль за діяльністю правління. Спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів чи уповноважених представників акціонерів строком на 2 роки. Персональний склад спостережної ради та зміни у ньому затверджуються загальними зборами акціонерів.

З аналізу дефініцій, що містяться у Цивільному кодексі України, Законі України "Про акціонерні товариства", Законі України "Про господарські товариства" (в редакціях до 27.04.2007 та після цієї дати), а також у статуті товариства, терміни "спостережна рада" та "наглядова рада" позначають один і той же орган, який здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства.

Попри те, що відповідач не привів положення свого статуту у відповідність до законодавства щодо зміни найменування цього органу управління, це не свідчить про відсутність у відповідача зазначеного органу управління.

Аналогічні правові висновки щодо застосування норм права, які суд, керуючись статтями 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» та 236 ГПК України, враховував при прийнятті рішення у даній справі, викладені і у Постанові Верховного Суду від 31.07.2019 справа № 921/346/16-г/14.

Крім того, у даній справі № 921/346/16-г/14 ВС зазначено, дослівно таке: «… обґрунтованим є висновок судів першої та апеляційної інстанцій про те, що склад Спостережної ради відповідача, визначений рішенням загальних зборів акціонерів від 23.01.2004, був повноважним станом на 08.02.2016 та 20.02.2016 (дати прийняття спостережною радою рішень, пов`язаних зі скликанням спірних зборів акціонерів від 10.03.2016). Натомість доводи позивачки, про які йшлося у п. 4.2 цієї постанови, відхиляються судом як помилкові».

6.1.2. Щодо закінчення строку на який було обрано членів Спостережної Ради.

Обгрунтовуючи свої вимоги позивач серед іншого посилається на те, що Спостережна рада є нелегітимна після закінчення строку повноважень її членів, так як члени Спостережної ради згідно Статуту Товариства були обрані 23.01.2004 на два роки.

Проте, суд зазначає, що законодавство, яке регламентує спірні правовідносини не містило і не містить імперативних вказівок на те, що повноваження членів Наглядової ради припиняються з моменту закінчення строку, на який вони обирались загальними зборами акціонерів.

Водночас, суд враховує, що згідно із законом та внутрішніми установчими документами відповідача, Спостережна рада ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" наділена як контрольними функціями по відношенню до правління акціонерного товариства так і представницькими - щодо інтересів акціонерів у перерві між проведенням загальних зборів. Як наслідок, ряд питань, які за статутом господарського товариства та ст.52 Закону України "Про акціонерні товариства" (далі - Закон) віднесені до виключної компетенції наглядової ради, не можуть вирішуватися іншими органами товариства (крім загальних зборів).

Більше того, як за ст. 46 Закону України "Про господарські товариства" так і згідно до вказівок ст. 51 України "Про акціонерні товариства", створення наглядової ради у відкритому акціонерному товаристві "Чортківський завод "Агромаш" є обов`язковим.

Таким чином, на переконання суду, для належного виконання покладених на Спостережну раду функцій по захисту інтересів акціонерів, повноваження її членів припиняються не за збігом терміну на який вони обирались, а їх переобранням у встановленому порядку уповноваженим органом акціонерного товариства.

Даний висновок суду ґрунтується, зокрема, і на правовому аналізі Закону України "Про акціонерні товариства", нормами якого законодавець лише передбачив, що не рідше ніж раз на три роки до порядку денного загальних зборів обов`язково вносяться питання щодо обрання членів наглядової ради (ст.32 Закону України "Про акціонерні товариства"). Але в будь - якому разі повноваження наглядової ради припиняються виключно у разі прийняття рішення щодо цього питання загальними зборами акціонерів господарського товариства.

Таке, випливає і з аналізу змісту статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" за якою загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.

Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються: 1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов`язків члена наглядової ради за станом здоров`я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов`язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим;

5) у разі отримання акціонерним товариством письмового повідомлення про заміну члена наглядової ради, який є представником акціонера.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради.

За ст. 41 Закону України "Про господарські товариства", ст.33 Закону України "Про акціонерні товариства" та згідно до п. 9.3. Статуту товариства, вирішення питання щодо обрання складу Спостережної ради належить до виключної компетенції загальних зборів акціонерів, а відтак саме вони вправі розглядати питання щодо визнання повноважень членів (члена) виконавчого органу, наглядової ради та інших органів товариства припиненими.

Із змісту п. 41 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 жовтня 2008 року висловлено правову позицію згідно якої повноваження посадових осіб господарського товариства припиняються їх переобранням.

При цьому, суд, має за необхідне зазначити, що позивачем не надано доказів суду про те, що спостережна рада обиралася (переобиралася) в іншому складі, чи що вищим органом управління товариства приймалося рішення з приводу припинення повноважень її членів.

А тому, на думку суду, склад Спостережної ради відповідача, визначений рішенням загальних зборів акціонерів від 23.01.2004, був повноважним станом на 20.02.2016.

Із системного аналізу наведеного вище, суд приходить до висновку, що повноваження членів Спостережної ради у ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" припиняються їх переобранням загальними зборами акціонерів ВАТ так як статутом товариста не передбаченого іншого. А в силу статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 20.02.2016) Спостережна рада ВАТ мала право і повноваження 20.02.2016 проводити засідання та приймати рішення з підготовки, скликання і проведення загальних зборів ВАТ.

6.1.3. Щодо втрати членами Спостережної Ради ВАТ статусу акціонерів ВАТ.

Обгрунтовуючи свої вимоги позивач серед іншого посилається на те, що Спостережна рада і її рішення від 20.02.2016 є нелегітимними так як більшість її членів на час проведення засідання 20.02.2016 не були акціонерами ВАТ.

Позивач вважає, що відповідач був обізнаний або мав бути обов`язково обізнаний про те, що тільки один член спостережної ради був акціонером ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" станом на 20.02.2016 оскільки відповідно до Статуту відповідача членами Спостережної ради можуть бути лише акціонери відповідача.

Позивач зазначає, що про те, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не є акціонерами ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», з 31.12.2014р. і до 31.12.2018р., в т. ч. станом на 20.02.2016 це підтверджується розміщеною відповідачем у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (https://stockmarket.gov.ua) регулярною річною інформацією емітента цінних паперів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» з 2012 рік по 2018 рік.

Оцінивши вказані твердження позивача подані ним докази та матеріали справи, суд вважає доведеним зі сторони позивача, що члени Спорстережної ради ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 станом на 20.02.2016 року - день засідання Спостережної ради і прийняття нею рішення не мали статусу акціонерів.

Вказаний факт підтверджується як відомостями із ресурсів НКЦПФР наданих позивачем так і довідкою Депозитарної установи АТ КБ «ПриватБанк» від 17.09.2019 № Г.12.0.0.1/2-3074 та від 07.10.2019 №Г.12.0.0.1/2-3202 за якою повідомлено, що членами Спосережної ради ВАТ ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 рахунку у цінних паперах Депозитарною установою АТ КБ «ПриватБанк» не відкривалися.

Одночасно слід відмітити, що представники відповідача не заперечують такий факт, стверджуючи натомість, що закон і статут ВАТ не містить вимоги про те, що члени Спостережної ради ВАТ із втратою статусу акціонера ВАТ перестають автоматично бути і членами Спостережної Ради ВАТ. Представники відповідача вважають, що правомірною вимогою є наявність у членів Спосережної ради стаусу акціонера ВАТ лише на момент їх обрання членами Спостережної ради ВАТ, якими такі і були.

При цьому зі сторони позивача не спростовано суду тієї обставини, що усі 5-ро членів Спостережної ради ВАТ були акціонерами ВАТ на момент їх обрання у склад Спостережної ради ВАТ, як це зафіксовано у рішення загальних зборів ВАТ від 23.01.2004.

Розглянувши і оцінивши мотивацію обох сторін та надавши системний аналіз законодавсту та статуту товариства з цього питання суд має за необхідне зазначити таке.

Із змісту статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 20.02.2016) члени наглядової ради акціонерного товариства обираються з числа фізичних осіб, які мають повну цивільну дієздатність, та/або з числа юридичних осіб - акціонерів. Повноваження члена наглядової ради дійсні з моменту його обрання загальними зборами товариства.

Згідно до статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на час вирішення спору Членом наглядової ради акціонерного товариства може бути лише фізична особа. До складу наглядової ради обираються акціонери або особи, які представляють їхні інтереси (далі - представники акціонерів), та/або незалежні директори.

Згідно до п. 9.2. Статуту спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном на 2 роки.

За змістом п. 9.3. Статуту персональний склад спостережної ради та зміни в ньому затверджуються загальними зборами акціонерів ВАТ.

При цьому, ні Законом ні Статутом ВАТ не встановлено вимог щодо обов`язкового припинення членства в наглядовій раді у разі відчуження акціонером - членом наглядової ради; акціонером , представник якого є членом наглядової ради, або акціонером який входить до складу групи акціонерів, представник якої є членом наглядової ради, належних таким акціонерам акцій.

Відповідно до абзацу другого п. 6 ст. 53 Закону член наглядової ради, обраний, як представник акціонера або групи акціонерів, може бути замінений таким акціонером або групою акціонерів іншим представником в будь - який час.

При цьому п. 7 ст. 53 Закону встановлюється порядок заміни саме акціонером або групою акціонерів їх представника в наглядовій раді.

Як уже зазначалось судом вище з правового аналізу Закону України "Про акціонерні товариства" (ст. 32 Закону України "Про акціонерні товариства"), у будь - якому разі повноваження наглядової ради припиняються виключно у разі прийняття рішення щодо цього питання загальними зборами акціонерів господарського товариства.

Таке, випливає і з аналізу змісту статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" за якою загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.

Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються:

1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов`язків члена наглядової ради за станом здоров`я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов`язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим;

5) у разі отримання акціонерним товариством письмового повідомлення про заміну члена наглядової ради, який є представником акціонера.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради.

Отже, відповідно до статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" статутом акціонерного товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради, без рішення загальних зборів.

Отже, в статуті акціонерного товариства може бути передбачена додаткова підстава припинення повноважень члена наглядової ради, обраного як акціонер або як представник акціонера (групи акціонерів) - відчуження відповідними акціонерами належних їм акцій товариства.

При цьому, слід відмітити що в Статуті ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" додаткових підстав для припинення повноважень членів спостережної ради не передбачено.

За ст. 41 Закону України "Про господарські товариства", ст.33 Закону України "Про акціонерні товариства" та згідно до п. 9.3. Статуту товариства, вирішення питання щодо обрання складу Спостережної ради належить до виключної компетенції загальних зборів акціонерів, а відтак саме вони вправі розглядати питання щодо визнання повноважень членів (члена) виконавчого органу, наглядової ради та інших органів товариства припиненими.

Із змісту п. 41 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 жовтня 2008 року висловлено правову позицію згідно якої повноваження посадових осіб господарського товариства припиняються їх переобранням.

Аналіз наведених норм Закону дозволяє дійти висновку, що особа, яка була обрана до складу наглядової ради ВАТ як акціонера, залишається повноважним членом наглядової ради і у випадку відчуження належних їм акцій, аж до моменту його переобрання загальними зборами акціонерів, якщо інше не визначено Статутом ВАТ. При цьому статутом позивача - ВАТ такого не визначено.

Таким чином, суд вважає, що для належного виконання покладених на Спостережну раду функцій по захисту інтересів акціонерів, повноваження її членів припиняються не автоматично після втрати ними статусу акціонерів ВАТ, а їх переобранням у встановленому порядку уповноваженим органом акціонерного товариства - загальними зборами акціонерів.

6.1.4. Щодо відсутністі у рішенні Спостережної ради мотивів наявності "інтересів товариства".

Щодо посилань позивача на відсутність у рішенні Спостережної ради мотивів наявності "інтересів товариства" для скликання зборів, то суд вважає за необхідне зазначити, що нормами ст. 47 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено лише встановлення факту існування такого інтересу, однак на Спостережну раду жодним чином не покладено обов`язку викладення таких мотивів у відповідному рішенні.

6.1.5. Недоліки у діяльності позивача - ВАТ.

Разом з цим, суд вважає, що у діяльності ВАТ мають місце певні недоліки, зокрема в частині того, що протягом тривалого часу, а саме з 24.01.2006 (завершення 2- років з дня обрання членів Спостережної ради рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ від 23.01.2004) товарисвом не прийнято рішення про переобрання членів Спосережної ради.

Тоді як такі члени згідно до п. 9.2. Статуту обирались з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном лише на 2 роки і такий термін вийшов.

При цьому таке рішення не потребує кваліфікованої більшості голосів (3/4 голосів) і за законом та статутом ВАТ може бути прийняте простою більшістю голосів.

Не переобрання протягом тривалого часу членів Спостережної ради ВАТ суперечить і вимогам Закону України "Про акціонерні товариства", нормами якого законодавець передбачив, що не рідше ніж раз на три роки до порядку денного загальних зборів обов`язково вносяться питання щодо обрання членів наглядової ради (ст.32 Закону України "Про акціонерні товариства").

А згідно до статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції на час вирішення спору) члени наглядової ради акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк не більший ніж три роки.

Якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не прийняті рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону (п. 17 обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради; п. 18 прийняття рішення про припинення повноважень членів наглядової ради, за винятком випадків, встановлених цим Законом), повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів.

Одночасно, суд враховує і той факт, що більшість членів Спостережної ради за час їх діяльності втратили і статус акціонерів, що також, поряд із завершенням строку на який їх обрали, викликає необхідність у їх переобранні загальними зборами акціонерів ВАТ.

Враховуючи зазначене, суд, вважає за можливе, відреагувати на вказаний недолік у діяльності ВАТ шляхом розгляду в подальшому, після виготовлення повного тексту рішення у даній справі, питання про застосування до ВАТ положень статті 246 ГПК України.

6.2. Мотиви відповідача.

Розглянувши заперечення відповідача в частині його посилання на правові позиції викладені у листі Державного комітету України з питань регуляторної політики та підприємництва № 6796 від 15.08.2005 та Рішенні Правління Професійної асоціації корпоративного управління від 15.09.2016 суд відхиляє їх та оцінює критично з огляду на те, що вказані акти не є законодавчими і не носять для суду обовязкового характеру до застосування.

Щодо звернення відповідачем уваги суду на те, що в силу положень ч.4 ст.75 ГПК України, обставини щодо можливості припинення повноважень наглядової, ради (чи членів наглядової ради) ВАТ Чортківський завод «Агромаш» тільки на підставі відповідного рішення загальних зборів акціонерів товариства) не підлягають доказуванню при розгляді іншої і в т.ч. даної судової справи в силу встановлення цих обставин у інших справах то суд зазначає таке.

Згідно частини 4,7 статті 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для господарського суду.

Із змісту статті 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно змісту статті 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді, ухвалюється іменем України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Як уже зазначалось судом вище суд, керуючись статтями 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» та 236 ГПК України, бере до уваги правові висновки щодо застосування норм права, викладені у Постанові Верховного Суду від 31.07.2019 справа № 921/346/16-г/14.

Проте, у інших випадках, суд вважає, що відповідач посилається здебільшого на правові оцінки, надані судом певному факту при розгляді іншої справи, що не є обов`язковими для господарського суду у даній справі.

7. Висновки суду.

Стаття 129 Конституції України вказує, що до однієї із основних засад судочинства відноситьсязмагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості

Згідно із частин 2-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 73, частин 1,3 статті 74 статей 76,77,78,79 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до п.58 рішення від 10.02.2010 (заява №4909/04) Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303-А, п.29)

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (п. 54 рішення від 28.10.2010 (заява №4241/03) Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Підсумовуючи наведене вище у сукупності, суд вважає, що позивачем не спростовано того факту, що Спостережна рада ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" приймаючи рішення, оформлені протоколом від 20.02.2016 діяла в межах повноважень наданих Статутом ВАТ та у відповідності до вимог чинного законодавства.

За таких обставин, дослідивши докази та матеріали справи, заслухавши пояснення присутніх представників учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову повністю.

8. Судові витрати.

Відповідно до частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи відмову у позові, суд судовий збір, відповідно до статті 129 ГПК України, покладає на позивача у справі.

Керуючись положеннями статей 7, 13, 42, 74-79, 86, 209 - 210, 233, 236, 238, 240, 241, з 253 по 259 у сукупності з іншими статтями Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1.В позові відмовити.

2.Судові витрати покласти на позивача.

Позивач - ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 (ідент. код НОМЕР_1 );

Відповідач - Відкрите акціонерне товариство "Чортківський завод "Агромаш", вул. Князя Володимира Великого, 29, м. Чортків, Тернопільська обл., 48500 (ідентифікаційний код 00901594)

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду в порядку статті з 253 по 259 ГПК України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.17.5 Перехідних положень ГПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності нової редакції Господарського процесуального кодексу України, а саме до 15.12.2017 року. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повне рішення складено 15.01.2020 року протягом робочих днів з дня проголошення скороченої (вступної та резолютивної) частини рішення.

Учасники справи можуть отримати за своєю заявою копію повного судового рішення під розписку безпосередньо в суді, або копія судового рішення буде надіслана протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі на їх адреси рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Суддя В.Л. Гевко