УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

26.12.2019Справа № 910/18353/19

Суддя Бондаренко Г.П., розглянувши позовну заяву

За позовом Костянтинівської міської ради (85114, Донецька обл., місто Костянтинівка, вулиця Олекси Тихого, будинок 260; ідентифікаційний код: 34898855)

До Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАЛІЯ ТРЕЙДІНГ" (02099, м. Київ, вулиця Зрошувальна, будинок 5; ідентифікаційний код: 39538926)

Про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати

ВСТАНОВИВ:

Костянтинівська міська рада (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАЛІЯ ТРЕЙДІНГ" (далі-відповідач) про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати.

Звертаючись до суду із даним позовом позивач зазначає, що відповідач, не оформивши та належним чином не зареєструвавши речове право на вказану земельну ділянку, за умови фактичного користування ними для обслуговування та експлуатації належного йому на праві власності об`єкта нерухомості, в період з 29.01.2018 по 30.11.2019 не вносив плату за користування земельною ділянками у належній формі (орендна плата) та розмірах, внаслідок чого зберіг в себе безпідставно набуте майно - грошові кошти у розмірі, що відповідає розміру орендної плати, які він мав би сплатити власнику земельних ділянок в разі належного оформлення та державної реєстрації речових прав на них (розрахунок додається).

У зв`язку з цим позивач просить стягнути з відповідача безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за фактичне користування земельною ділянкою з кадастровим № :00:021:0114 без належних на те правових підстав за період з 28.01.2018 по 30.11.2019 у сумі 70 915 (сімдесят тисяч дев`ятсот п`ятнадцять) грн 22 коп. також позивач просить покласти на відповідача судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна ) грн 00 коп.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем до позовної заяви було додано електронну копію платіжного доручення про сплату судового збору № 800 від 13.12.2019 на суму 1921, 00 грн.

Суд зазначає, що подана позивачем копія платіжного доручення не може бути належним доказом сплати судового збору.

Крім того, відповідно до 2.21 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Водночас відсутність таких відомостей не є підставою для повернення позовної заяви (заяви, скарги), оскільки суд самостійно перевіряє сплату позивачем (заявником, скаржником) належної суми судового збору. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11.02.2019 у справі № 910/17787/16 Суд посилається на практику Європейського суду з прав людини і відповідно зазначає, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення названого Суду від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (п. 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

Тому, позивачу необхідно подати саме оригінал платіжного доручення про сплату судового збору.

Відповідно до пункту 1 часини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

В свою чергу пунктом 19 Правил визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердження, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися не лише описи вкладення, а й чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

Проте, всупереч встановленим вимогам, позивач не надав поштову накладну (службовий чек), фіскальний чек, а опис вкладення у цінний лист на ім`я відповідача через що у суду відсутня можливість пересвідчитися у тому, що копію позовної заяви з додатками було направлено на адресу відповідача за даним описом вкладення.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Костянтинівської міської ради без руху.

2. Встановити позивачеві строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надати належні докази сплати судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1921, 00 грн;

- надання суду належних доказів надсилання відповідачам копії позовної заяви з додатками у встановленому законом порядку (а саме опису вкладення із зазначеним номером поштової накладної; фіскальний чек та поштову накладну).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 26.12.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко