ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

23 грудня 2019 року справа № 923/938/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Сулімовської М.Б., за участю секретаря судового засідання Мальцевої О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Прокурора-заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури в інтересах держави

до відповідача-1: Херсонської міської ради

відповідача-2: Обслуговуючого кооперативу "Комунальний ринок", м.Херсон

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Міське комунальне підприємство "Херсонський комунальний ринок", м.Херсон

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Державний реєстратор Херсонської міської ради Кіріченко Вікторія Геннадіївна

про визнання недійсними рішення та договорів про встановлення особистого земельного сервітуту, скасування державної реєстрації речового права на земельні ділянки

за участю прокурора відділу прокуратури Херсонської області Федоренко О.Б. (посвідчення № 046500 від 29.03.2017р.)

представників сторін:

від відповідача-1: Херсонська міська рада - Фокін А.А. (посвідчення А № 605 від 11.07.2017р.), головний спеціаліст, довіреність № 9-753-9/21 від 22.12.2018р.,

від відповідача-2: Обслуговуючий кооператив "Комунальний ринок" - Петренко Н.О. (посвідчення № 496 від 07.10.2010р.), адвокат, довіреність від 06.12.2019р.

в с т а н о в и в:

Прокурор-заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури звернувся до господарського суду із позовом в інтересах держави до відповідачів Херсонської міської ради та Обслуговуючого кооперативу "Комунальний ринок", м.Херсон, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Міське комунальне підприємство "Херсонський комунальний ринок", м.Херсон про визнання недійсними рішення та договорів про встановлення особистого земельного сервітуту, скасування державної реєстрації речового права на земельні ділянки.

Ухвалою суду від 06.11.2019р. позовну заяву залишено без руху, встановлено заявнику строк для усунення недоліків.

21.11.2019р. позивачем усунуто недоліки позовної заяви, подано відповідні пояснення та докази.

Ухвалою господарського суду від 25.11.2019р. відкрито провадження у справі; залучено до участі у справі в якості третьої особи-1 яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Міське комунальне підприємство "Херсонський комунальний ринок"; залучено до участі у справі в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Державного реєстратора Херсонської міської ради Кіріченко Вікторію Геннадіївну; призначено підготовче засідання по справі на 23.12.2019р.; встановлено сторонам строк для подання заяв по суті справи.

10.12.2019р. до суду звернулась третя особа-2 Державний реєстратор Кіріченко В.Г. із заявою, відповідно до якої просить здійснювати розгляд справи в цілому без її участі, при розгляді справи покладається на розсуд суду.

13.12.2019р. до суду надійшли: від відповідача-1 Херсонської міської ради - клопотання про зупинення провадження у справі; від відповідача-2 Обслуговуючого кооперативу "Комунальний ринок" - відзив на позовну заяву; від третьої особи-1 Міського комунального підприємства "Херсонський комунальний ринок" - пояснення, в яких, крім іншого, заявник просить розглядати справу без участі представника третьої особи МКП "Комунальний ринок".

23.12.2019р. прокурором подано до суду відповідь на відзив відповідача-2.

В судове засідання з`явились прокурор, представники відповідачів.

Процесуальні права та обов`язки учасників справи, відповідно до ст.ст. 42, 46 ГПК України, як підтвердили представники учасників справи в судовому засіданні, їм відомі, в порядку ст.205 ГПК України клопотання про роз`яснення прав та обов`язків до суду не надходили.

Заяв про відвід головуючого судді чи секретаря судового засідання не надходило та не заявлялось.

В судовому засіданні розглянуто клопотання відповідача-1 про зупинення провадження у справі.

Представник Херсонської міської ради, підтримуючи клопотання, зазначив, що відповідач-1 вважає, що прокурором у позовній заяві не доведено та не обґрунтовано в чому саме полягає порушення прав та інтересів держави, щоб прокурор набув статусу позивача та щоб було застосовано статтю 23 Закону України "Про прокуратуру".

При цьому представник відповідача-1 зауважив, що Великою Палатою Верховного Суду 07.11.2019р. прийнято до розгляду справу №912/2385/18, в межах якої розглядатиметься питання щодо неоднакового застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, в частині повноважень прокурорів для представництва в суді інтересів держави у зв`язку з їх порушенням.

Оскільки у справі №923/938/19, яка розглядається Господарським судом Херсонської області, також підлягає застосуванню стаття 23 Закону України "Про прокуратуру" при встановленні наявності чи відсутності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, Херсонська міська рада вважає, що спір у даній справі виник у правовідносинах, які є подібними з правовідносинами у справі №912/2385/18, судове рішення у якій на даний час передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

За наведеного відповідач-1 вважає, що розгляд справи №923/938/19 підлягає зупиненню до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі №912/2385/18, оскільки Великою Палатою Верховного Суду будуть висловлені правові позиції, які можуть суттєво вплинути на вирішення даної справи, і такі позиції Верховного Суду, відповідно до ч.4 ст.236 ГПК України, повинні враховуватися господарським судом.

Представник відповідача-2 підтримала клопотання Херсонської міської ради, вважає його обґрунтованим. Зауважила, що у відзиві на позовну заяву Обслуговуючим кооперативом "Комунальний ринок" також висловлено позицію відносно недоведеності та необґрунтованості прокурором порушення прав держави та представництва її інтересів.

Прокурор проти задоволення клопотання про зупинення провадження у справі заперечила. Зауважила, що правовідносини у справі №923/938/19 не є подібними з правовідносинами у справі №912/2385/18, яка перебуває на розгляді Великої Палати Верховного Суду. Звернула увагу, що Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2019р. вже висловлено правову позицію відносно застосування норм права, а саме статті 23 Закону України "Про прокуратуру", щодо представництва прокурором інтересів держави за відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Розглянувши клопотання Херсонської міської ради про зупинення провадження у справі, заслухавши позицію учасників провадження, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.

За приписами п.7 ч.1 ст.228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм.

Так відповідно до ст.53 ГПК України, у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які звертаються до суду за захистом прав і інтересів інших осіб, повинні надати суду документи, які підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах таких осіб. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Згідно ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (ч.4 ст.23 ЗУ "Про прокуратуру").

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах;

2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року на підставі частини п`ятої статті 302 ГПК України передано справу №912/2385/18 разом з касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

При цьому в ухвалі вказано про наявність виключної правової проблеми, вирішення якої сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто розумного балансу між приватними й публічними інтересами.

За висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру"), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2019 року прийнято до розгляду справу №912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року.

Отже, на розгляді Великої Палати Верховного Суду перебуває питання щодо застосування норм права, а саме статті 23 Закону України "Про прокуратуру", у випадку звернення до суду прокурора в інтересах держави в особі органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень.

В даному випадку, у справі №923/938/19 прокурор звернувся до суду із позовом в інтересах держави за відсутності органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, та набув статусу позивача.

Отже, правовідносини у справі №912/2385/18 та у справі №923/938/19 не є подібними.

Таким чином, оскільки у справі №912/2385/18 та у справі №923/938/19 правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави не є подібними, суд відмовляє у задоволенні клопотання Херсонської міської ради про зупинення провадження у справі.

При цьому суд враховує, що Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2019р. у справі №587/430/16-ц вже висловлено правову позицію відносно застосування норм права, а саме статті 23 Закону України "Про прокуратуру", щодо представництва прокурором інтересів держави за відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

В судовому засіданні представники відповідачів Херсонської міської ради та Обслуговуючого кооперативу "Комунальний ринок" звернулись до суду з клопотаннями про відкладення підготовчого засідання для можливості подання відзиву та заперечення.

Прокурор проти відкладення підготовчого засідання не заперечила.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, з метою надання можливості учасникам провадження скористатись повним обсягом процесуальних прав, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання.

Керуючись ст.ст. 177, 182, п.7 ч.1 ст.228, ст.234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

1. У задоволенні клопотання відповідача-1 Херсонської міської ради про зупинення провадження у справі відмовити.

2. Відкласти підготовче засідання на 10 січня 2020 року о 10:00 за адресою: м. Херсон, вул. Театральна, 18, зал судових засідань № 318.

3. Ухвалу направити учасникам провадження.

Ухвала суду набрала законної сили 23.12.2019р., оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Сулімовська