УХВАЛА

23 грудня 2019 року

м. Київ

Справа № 922/865/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.,

перевіривши матеріали касаційної скарги фізичної особи-підприємця Колеснікова Євгенія Леонідовича

на рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2019 (суддя Прохоров С. А.)

і постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 (головуючий суддя Шутенко І. А., судді Білоусова Я. О., Геза Т. Д.)

у справі № 922/865/19

за позовом Балаклійської міської ради Харківської області

до фізичної особи-підприємця Колеснікова Євгенія Леонідовича

про звільнення та повернення власнику земельної ділянки

В С Т А Н О В И В:

20.10.2019 скаржник надіслав безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2019 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 у справі № 922/865/19.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 12.12.2019 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статей 288, 290, 291 Господарського процесуального кодексу України, Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Згідно зі статтею 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення, учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Як убачається з матеріалів касаційної скарги, скаржник оскаржує постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019, повний текст якої складено 25.10.2019, тобто останній день оскарження за приписами частини першої статті 288 Господарського процесуального кодексу України припадає на 14.11.2019, натомість скаржник касаційну скаргу надіслав до суду лише 20.11.2019.

У тексту касаційної скарги скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2019 і постанови Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 та зазначив, що копію оскаржуваної постанови скаржник отримав лише 01.11.2019, проте до касаційної скарги не додав доказів з датою отримання копії постанови суду апеляційної інстанції.

Розглянувши клопотання про поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Скаржник в порушення вимог пункту 1 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до матеріалів касаційної скарги не додав доказів, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.

Частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції закону, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору складав 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну немайнову вимогу.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 установлено в розмірі 1 921 грн (позовна заява була подана у 2019 році).

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Предметом позову у цій справі є звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та повернення земельної ділянки (дві немайнові вимоги).

Рішенням Господарського суду Харківської області від 01.07.2019, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019, позовні вимоги задоволено повністю.

Як вбачається з касаційної скарги, скаржник просить скасувати рішення місцевого господарського суду та постанову суду апеляційної інстанції повністю, а справу передати на новий розгляд.

Ураховуючи вимоги касаційної скарги та предмет позову, скаржник при подачі цієї касаційної скарги повинен був сплатити судовий збір у розмірі 7 648 грн.

Разом з тим до касаційної скарги не додано доказів сплати судового збору. Водночас заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що скаржник немає змоги сплатити судовий збір у зв`язку зі скрутним матеріальним станом на час подачі касаційної скарги.

Статтею 8 Закону визначено перелік умов, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Так, відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати з підстав викладених вище. Цей перелік умов є вичерпним.

Крім цього, статтею 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

В свою чергу, наявність таких умов скаржник у клопотанні про звільнення його від сплати судового збору не навів, а склад сторін у справі та предмет позову не свідчить про можливість їх поширення на дані правовідносини, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, відповідно до статті 291 Господарського процесуального кодексу України, особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення. Проте всупереч зазначеної статті, скаржник не додав докази надсилання копії касаційної скарги листом з описом вкладення позивачу у справі.

З урахуванням викладеного, касаційна скарга ФОП Колеснікова Є. Л. на рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2019 і постанову

Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 у справі № 922/865/19 підлягає залишенню без руху з наданням скаржникові строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, а саме: заявникові касаційної скарги необхідно навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження з долученням належних доказів отримання копії оскаржуваної постанови (копія конверта, довідка органу зв`язку), надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 7 648 грн і докази надсилання копії касаційної скарги листом з описом вкладення позивачу, у строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Керуючись статтями 3, 174, 234, 287-291, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними наведені фізичною особою-підприємцем Колесніковим Євгенієм Леонідовичем підстави для поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2019 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 у справі № 922/865/19.

2. У задоволенні клопотання фізичної особи-підприємця Колеснікова Євгенія Леонідовича про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2019 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 відмовити.

3. Касаційну скаргу фізичної особи-підприємця Колеснікова Євгенія Леонідовича на рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2019 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 у справі № 922/865/19 залишити без руху.

4. Надати фізичній особі-підприємцю Колеснікову Євгенію Леонідовичу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

5. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали касаційна скарга буде повернута заявникові або у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Н. О. Волковицька

С. К. Могил