УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

27.12.2019Справа № 910/18565/19

Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В., розглянувши матеріали за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пром Гарант Плюс» (49051, м. Дніпро, просп. Слобожанський, 40-А) до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1д) про визнання договору недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

23 грудня 2019 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Пром Гарант Плюс» (позивач) надійшла позовна заява № 23 від 19.12.2019 року до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (відповідач), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку визнати недійсним договір поруки № 4З15077И/П від 25.10.2016 року, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Пром Гарант Плюс» та Акціонерним товариством комерційний банк «Приватбанк».

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вказана позовна заява і додані до неї документи підлягають поверненню, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до статті 16 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною першою статті 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У відповідності до частини 1 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій (ч. 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Таким чином, надаючи право адвокату здійснювати представництво та захист своїх інтересів клієнт обумовлює обсяг наданих адвокату повноважень, який визначається змістом довіреності або відповідним договором на надання правової допомоги.

Частиною 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Ордер на надання правової допомоги, яким адвокат підтверджує свої повноваження, має бути оформлений відповідно до вимог, встановлених Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженим рішення Ради адвокатів України № 41 від 12.04.2019 року.

Відповідно до п. 3, 4 Положення в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в додатку 1). Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно з Положення ордер містить наступні реквізити, зокрема, посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа (п. 12.3).

Враховуючи вищезазначене, суд зазначає, що ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

Слід також зазначити, що повноваження адвоката щодо підписання та подання позовної заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Судом встановлено, що на підтвердження повноважень Книшенка Е.М., як представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Пром Гарант Плюс», до матеріалів позовної заяви додано копію договору про надання правової допомоги № 336/02-18 від 20.02.2018 року, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Пром Гарант Плюс» (замовник) та адвокатом Книшенко Е.М. (виконавець), відповідно до п. 1 якого, виконавець зобов`язується надати замовнику визначену цим Договором правову допомогу щодо захисту інтересів останнього в органах прокуратури, внутрішніх справ, національній поліції, державної податкової служби, державній фіскальній службі України, Служби безпеки України та Національному антикорупційному бюро Украйни. Бути його представником в загальних, господарських та адміністративних судах України усіх рівнів (місцевих, апеляційних та касаційних інстанцій), з усіма правами наданими законом захиснику, представнику, позивачу, відповідачу, третім особам, з правом повного або часткової відмови від позовних вимог, визнання позову, укладення мирової угоди, зміни предмету позову, оскарження рішення, надавати замовнику консультації та роз`яснення з правових питань, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити надані послуги.

З огляду на вищевикладене, до переліку дій, які має право вчиняти ОСОБА_1 не входить право підписання позовних заяв.

Водночас суд відзначає наступне.

За змістом п. 2 ч. 2 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження суд постановляє ухвалу, в якій зазначається найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб).

Отже, особи набувають статусу учасників справи лише після відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі є позивачі і відповідачі.

Права та обов`язки учасників справи (сторін та третіх осіб) визначено статтею 42 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Враховуючи наведені норми у сукупності, суд зазначає, що право на підписання позовної заяви не входить до переліку прав, наданих чинним законодавством учаснику справи (позивачу), оскільки на час підписання позовної заяви та її подання до суду особа ще не має процесуального статусу учасника справи (позивача) і набуває його лише після відкриття провадження у справі.

Крім того, суд відмічає, що до позовної заяви не додано ордер на надання правової допомоги, оформлений відповідно до вимог, встановлених Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги.

За таких обставин, суду не доведено, що подану до господарського суду позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Пром Гарант Плюс» підписано особою, яка має право її підписувати від імені товариства, що, в свою чергу, є підставою для повернення позовної заяви і доданих до неї документів відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на наведене, оскільки позивачем не дотримано вимог ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, що є імперативними нормами, стосовно підписання уповноваженим представником позовної заяви, яка ним подається, вказане є підставою для повернення позовної заяви на підставі п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

В якості доказу направлення Акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк» копії позовної заяви № 23 від 19.12.2019 року з доданими до неї документами, позивачем до позовної заяви додано фіскальний чек від 19.12.2019 року, накладну № 820 та опис вкладення від 19.12.2019 року.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі "Салов проти України" від 06.09.2005 року).

В той же час, у рішенні у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

За приписами ст.ст. 89, 93 Цивільного кодексу України місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи та здійснення управління і обліку. Відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом вносяться до єдиного державного реєстру.

З доданих до позовної заяви накладної № 820 та опису вкладення від 19.12.2019 року вбачається, що Акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк» копію позовної заяви з доданими до неї документами направлено за адресою: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 30.

Тоді як, у відповідності до інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцезнаходженням Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» є: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, втім доказів направлення Акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк» за вказаною адресою копії позовної заяви з доданими до неї документами до позову не додано.

Таким чином, суд дійшов висновку, що зазначені обставини є суттєвими, оскільки нормами ст. 165 Господарського процесуального кодексу України передбачено право відповідача після одержання ухвали про відкриття провадження у справі надіслати суду та іншим учасникам судового процесу відзив на позовну заяву, проте у даному випадку відповідач позбавляється можливості підготувати обґрунтовані заперечення на позовну заяву з урахуванням усіх обставин, на які посилається позивач та поданих ним доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 172, п. 1 ч. 5 ст. 174, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву № 23 від 19.12.2019 року та додані до неї документи повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Пром Гарант Плюс».

2. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю Товариства з обмеженою відповідальністю «Пром Гарант Плюс», що згідно ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата підписання: 27 грудня 2019 року.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В.Котков