УХВАЛА

м. Київ

23.12.2019Справа № 910/16458/18

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Нік" про заміну строни у виконавчому провадженні

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Нік"

до Акціонерного товариства "КИЇВЕНЕРГО"

про стягнення 751 791, 58 грн.

Суддя Літвінова М.Є.

Представники учасників справи:

Від стягувача: Духницький А.М.;

Від боржника: Щербань Л.А.

Від ДТЕК Київські електромережі: Момотюк Л.І.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нік" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "КИЇВЕНЕРГО" (далі - відповідач) про стягнення 751 791, 58 грн., з яких: 675 541, 78 грн. основна заборгованість, 18 989, 20 3 % річних та 57 260, 60 грн. інфляційні втрати.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.04.2019 року позовні вимоги задоволено у повному обсязі. Стягнуто з Акціонерного товариства "Київенерго" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НіК" 675 541 (шістсот сімдесят п`ять тисяч п`ятсот сорок одну) грн., 78 коп. основного боргу, 7 662 (сім тисяч шістсот шістдесят дві) грн. 31 коп. 3 % річних, 40 017 (сорок тисяч сімнадцять) грн. 86 коп. інфляційних втрат та витрати по сплаті судового збору в сумі 10 848 (десять тисяч вісімсот сорок вісім) грн. 33 коп.

19.04.2019 через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача було подано заяву про розподіл судових витрат, відповідно до змісту якої позивач просить суд стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20 000, 00 грн.

Додатковим рішенням від 24.04.2019 у справі № 910/16458/18 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Нік" про понесення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000, 00 грн. задовольнити; Стягнуто з Акціонерного товариства "Київенерго" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НіК" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000 (двадцять тисяч ) грн. 00 коп.

18.07.2019 на виконання рішення Господарського суду міста Києва видано накази.

15.11.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Нік" надійшла заява про заміну сторони у виконавчому провадженні з Акціонерного товариства "Київенерго" на його правонаступника Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі".

Обґрунтовуючи вказану заяву, стягувач (заявник) вказав на те, що на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 №2019 загальними зборами Акціонерного товариства «Київенерго» від 13.11.2017 прийнято рішення про реорганізацію останнього шляхом виділу з нього Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі». Протоколом №4/2017 позачергових Загальних зборів Акціонерного товариства «Київенерго» від 22.12.2017 встановлено, що Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником Акціонерного товариства «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені ч. 13 розділу XVIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

Викладені обставини, на думку заявника (стягувача), є підставами для задоволення поданої ним заяви про заміну сторони виконавчого провадження у справі №910/16458/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2019 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Нік" призначено до розгляду на 18.12.2019 року.

17.12.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" надійшли письмові пояснення (заперечення) на заяву про заміну сторони виконавчого провадження, в яких представник зазначив, що доказів передачі АТ «Київенерго» до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» кредиторської заборгованості за виконанні роботи за Договорами про закупівлю робіт № 617/54-15 від 24.12.2015, № 22915/31-15 від 24.12.2015, що стягнута рішенням Господарського суду міста Києва матеріали справи не містять.

17.12.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника АТ "К.ЕНЕРГО" надійшли письмові пояснення на заяву про заміну сторони виконавчого провадження, в яких боржник вказав, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» не є правонаступником в частині прав та обов`язків АТ «К. ЕНЕРГО», повідомив, що заборгованість за Договорами про закупівлю робіт № 617/54-15 від 24.12.2015, № 22915/31-15 від 24.12.2015 не була передана ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за розподільчим балансом, а тому просить суд відмовити в задоволенні вказаної заяви.

18.12.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника ТОВ "НіК" надійшла заява про уточнення заяви про заміну сторони у виконавчому провадженні, в якій стягувач просить суд:

- здійснити заміну сторони (боржника) у виконавчому провадженні з виконання наказу Господарського суду міста Києва від 01.04.2019 року № 910/16458/18 - Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (85612, Донецька обл., Мар`їнський район, місто Курахове, вул. Енергетиків, будинок 34, Ідентифікаційний код юридичної особи 00131305) на двох боржників - Акціонерне товариство "К.Енерго" (85612, Донецька обл., Мар`їнський район, місто Курахове, вулиця Енергетиків, будинок 34; ідентифікаційний код 00131305) як основного боржника та Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські Електромережі" (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, будинок 20; ) як субсидіарного боржника;

- здійснити заміну сторони (боржника) у виконавчому провадженні з виконання наказу Господарського суду міста Києва від 08.04.2019 року № 910/16458/18 - Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (85612, Донецька обл., Мар`їнський район, місто Курахове, вул. Енергетиків, будинок 34. Ідентифікаційний код юридичної особи 00131305) на двох боржників - Акціонерне товариство "К.Енерго" (85612, Донецька обл.. Мар`їнський район, місто Курахове, вулиця Енергетиків, будинок 34; ідентифікаційний код 00131305) як основного боржника та Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські Електромережі" (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, будинок 20; ) як субсидіарного боржника.

18.12.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника ПрАТ "ДТЕК Київські електомережі" надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

Представник стягувача (заявника) у судовому засіданні 18.12.2019 надав пояснення щодо поданої заяви про уточнення заяви про заміну сторони у виконавчому провадженні.

Представник боржника у судовому засіданні 18.12.2019 заявив усне клопотання про відкладення розгляду заяви про заміну сторони виконавчого провадження для ознайомлення з матеріалами справи.

Представник стягувача (заявника) не заперечував щодо задоволення клопотання про відкладення розгляду заяви про заміну сторони виконавчого провадження.

Судом у судовому засіданні постановлено ухвалу про оголошення перерви по розгляду заяви у зазначеній справі до 23.12.2019, яку занесено до протоколу судового засідання.

20.12.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника боржника надійшли додаткові пояснення, в яких боржник зауважив, що в межах справи про банкрутство Акціонерного товариства «К.Енерго» (№905/1965/19), яка розглядається Господарським судом Донецької області кредиторські вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «НіК» були визнані боржником у повному обсязі, в тому числі ті, які стягнуті судом у справі №910/16458/19.

Крім того, боржник зазначив, що відповідно до ч. 2 ст. 619 Цивільного кодексу України якщо основний боржник відмовився задовольнити вимогу кредитора, кредитор може пред`явити вимогу в повному обсязі до особи, яка несе субсидіарну відповідальність.

З огляду на те, що боржник у повному обсязі визнав вимоги кредитора, відсутні підстави для покладення відповідальності на «ДТЕК Київські електромережі» як на субсидіарного боржника.

Також, відповідач 1 зазначив, що Верховним Судом у справі №905/1956/15 було встановлено, що зобов`язання боржника були передані новоствореній в наслідок виділу юридичній особі, а тому висновок Верховного Суду про необхідність заміни боржника на двох боржників - основного та субсидіарного ґрунтується на тих обставинах, що перехід зобов`язань до новоствореної юридичної особи відбувся, тоді як зобов`язання Акціонерного товариства «К.Енерго», які виникли за Договором про закупівлю робіт №9/71-17 від 26.12.2016, не були передані Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі».

23.12.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника Приватне акціонерне товариство "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" надійшли додаткові пояснення.

Представник стягувача (заявника) підтримав заяву про заміну сторони у виконавчому провадженні.

Представник боржника заперечив щодо задоволення заяви про заміну сторони у виконавчому провадженні.

Представник ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі заперечив щодо задоволення заяви про заміну сторони у виконавчому провадженні.

Розглянувши подану Товариством з обмеженою відповідальністю «НіК» (стягувачем) заяву про заміну сторони виконавчого провадження у справі №910/16458/18 (з урахуванням уточненої заяви), суд дійшов висновку щодо часткового її задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 334 Господарського процесуального кодексу України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Суд розглядає заяву про заміну сторони її правонаступником у десятиденний строк з дня її надходження до суду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи та заінтересованих осіб. Неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження. Ухвала про заміну сторони виконавчого провадження надсилається (надається) учасникам справи, а також державному виконавцю, приватному виконавцю в порядку, передбаченому статтею 242 цього Кодексу. Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Як встановлено судом, 18.07.2019 року на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 у справі № 910/16458/19 видано наказ, яким наказано стягнути з Акціонерного товариства "Київенерго" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НіК" 675 541 (шістсот сімдесят п`ять тисяч п`ятсот сорок одну) грн., 78 коп. основного боргу, 7 662 (сім тисяч шістсот шістдесят дві) грн. 31 коп. 3 % річних, 40 017 (сорок тисяч сімнадцять) грн. 86 коп. інфляційних втрат та витрати по сплаті судового збору в сумі 10 848 (десять тисяч вісімсот сорок вісім) грн. 33 коп.

Також, 18.07.2019 на виконання додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 24.04.2019 у справі видано наказ, яким наказано стягнути з Акціонерного товариства "Київенерго" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НіК" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000 (двадцять тисяч ) грн. 00 коп.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 09.08.2019 відбулась державна реєстрація змін найменування боржника (відповідача 1) - з Акціонерного товариства «Київенерго» на Акціонерного товариства «К.Енерго».

Судом встановлено, що 31.07.2019 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Ляпіним Д.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП№ 59683652 з примусового виконання наказу Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 у справі №910/16458/18.

Крім того, 31.07.2019 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Ляпіним Д.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП№ 59683468 з примусового виконання наказу Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 у справі №910/16458/18.

Згідно з ч. 5 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив. У разі якщо сторона виконавчого провадження змінила найменування (для юридичної особи) або прізвище, ім`я чи по батькові (для фізичної особи), виконавець, за наявності підтверджуючих документів, змінює своєю постановою назву сторони виконавчого провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 109 Цивільного кодексу України виділом є перехід за розподільчим балансом частини майна, прав та обов`язків юридичної особи до однієї або кількох створюваних нових юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 109 Цивільного кодексу України після прийняття рішення про виділ учасники юридичної особи або орган, що прийняв рішення про виділ, складають та затверджують розподільчий баланс. Суд, що прийняв рішення про виділ, у своєму рішенні визначає учасника юридичної особи або вищий орган юридичної особи (власника), який зобов`язаний скласти та затвердити розподільчий баланс.

Згідно з ч. 4 ст. 4 Закону України «Про держану реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» у разі виділу юридичних осіб здійснюється державна реєстрація юридичних осіб, утворених у результаті виділу, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, про юридичну особу, з якої здійснено виділ, щодо юридичної особи - правонаступника. Виділ вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі, про юридичну особу, з якої здійснено виділ, щодо юридичної особи - правонаступника.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 16.02.2018 до реєстру внесено запис про рішення засновників (учасників) Акціонерного товариства «Київенерго» щодо виділу.

Правонаступництвом є перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Розрізняють дві форми правонаступництва: універсальне та часткове (сингулярне).

При універсальному правонаступництві до правонаступника (фізичної або юридичної особи) разом з правами первісного кредитора переходять і його обов`язки. Таке правонаступництво має місце у разі спадкування, реорганізації юридичної особи шляхом перетворення, злиття, приєднання.

При частковому (сингулярному) правонаступництві до правонаступника переходять тільки певні права та обов`язки кредитора.

У главі 47 Цивільного кодексу України термін «зобов`язання» вживається у вузькому сенсі для позначення конкретного правового зв`язку між кредитором та боржником. Оскільки договір може містити, а в договорах в сфері підприємницької діяльності - зазвичай містить, комплекс прав та кореспондуючих їм обов`язків, то кредитора та боржника можна виявити тільки у простому зобов`язальному правовідношенні (наприклад, у грошовому зобов`язанні), а не в межах договору загалом.

Правонаступництво відбувається, зокрема, у разі виділу юридичної особи (сингулярне правонаступництво), за умови переходу до такої особи прав та обов`язків материнської особи. Зазначене закріплюється у розподільчому балансі.

При реорганізації юридичної особи у формі виділу відбувається відокремлення з її складу однієї чи кількох юридичних осіб, при цьому сама реорганізована юридична особа фактично продовжує існувати і після завершення процесу такої реорганізації.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 Закону України «Про акціонерні товариства» злиття, приєднання, поділ, виділ та перетворення акціонерного товариства здійснюються за рішенням загальних зборів, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів влади.

Згідно з ч. 1 ст. 86 Закону України «Про акціонерні товариства» виділом акціонерного товариства визнається створення одного чи кількох акціонерних товариств із передачею йому (їм) згідно з розподільним балансом частини майна, прав та обов`язків акціонерного товариства, з якого здійснюється виділ, без припинення такого акціонерного товариства.

Судом встановлено, що на позачергових загальних зборах акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», результати яких оформлено протоколом № 3/2017 від 13.11.2017, на виконання п. 13 Розділу ХVІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов`язку вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання (Публічного акціонерного товариства «Київенерго») вжито заходи для відокремлення оператора системи розподілу від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб`єктів господарювання, прийнято рішення про реорганізацію Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього нового акціонерного товариства - оператора системи розподілу, а саме - Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», статутний капітал якого становитиме 21672856,00 грн.

Загальними зборами акціонерів Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», які оформлено протоколом № 1/2017 від 22.12.2017, засновано нове акціонерне товариство - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі».

Крім того, позачерговими загальними зборами Публічного акціонерного товариства «Київенерго», результати яких оформлено протоколом № 4/2017 від 22.12.2017, прийнято рішення, яким затверджено розподільний баланс між Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі» та Публічним акціонерним товариством «Київенерго» станом на 30.09.2017 та затверджено план виділу (що є додатком до рішення).

Зокрема, п. 2.3 рішення № 4/2017 від 22.12.2017 встановлено, що згідно ч. 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в частині прав та обов`язків, а саме:

пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією;

за укладеними договорами про приєднання до електричних мереж; за укладеними договорами спільного використання технологічних електричних мереж;

за договорами, укладеними з державним підприємством, що провадить діяльність з оптового постачання електричної енергії, судовими рішеннями, прийнятими у справах щодо цього підприємства;

за кредитними договорами, договорами застави, поруки, обумовленими провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами;

за зобов`язаннями, пов`язаними з купівлею-продажем, ремонтом, будівництвом та іншими операціями з майном, яке забезпечує діяльність оператора системи розподілу;

за зобов`язаннями, пов`язаними з емісією, володінням цінними паперами та іншими зобов`язаннями, пов`язаними з власними або придбаними цінними паперами.

Пунктом 2.5 рішення № 4/2017 від 22.12.2017 встановлено, що до моменту отримання Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі» відповідних ліцензій та затвердження для нього відповідних тарифів діяльність, права та обов`язки (зобов`язання) у правовідносинах, визначених у п. 2.3 цього рішення, здійснюватиме Публічне акціонерне товариства «Київенерго», але в будь-якому разі не пізніше ніж до 11.12.2018 (з огляду на вимоги абз. 14 ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Пунктом 2.6 рішення № 4/2017 від 22.12.2017 встановлено, що Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» також в частині прав та обов`язків (зобов`язань) у цивільних та господарських правовідносинах з розподілу електричної енергії та постачання електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», які виникли або були набуті у період між датою, на яку складено розподільний баланс Публічного акціонерного товариства «Київенерго» та датою фактичної передачі прав та обов`язків (зобов`язань) за актами приймання-передачі майна, майнових і немайнових прав та обов`язків (зобов`язань).

16.02.2018 проведена державна реєстрація Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», що підтверджується даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до п. 2.3. Статуту Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого загальними зборами акціонерів Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (протокол № 1/2017 від 22.12.2017) (далі - Статут), товариство є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільним балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені частиною 13 розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії».

Відповідно до п. 4.2. Статуту предметом діяльності товариства є, в тому числі, розподілення (передача (розподіл) місцевими (локальними) електричними мережами) електричної енергії, постачання електричної енергії, що також відображено в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, де в розділі «Види діяльності» товариства зазначено: «Код КВЕД 35.13 Розподілення електроенергії (основний)».

Підсумковий (завершальний) розподільний баланс ПАТ «Київенерго» було складено 28.02.2018, в якому визначено, в якій частині ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником.

Рішенням загальних зборів акціонерів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» № 1/2018 від 29.11.2018 (п. 2.1) погоджено підсумковий (завершальний) розподільний баланс між ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» та ПАТ «Київенерго» станом на 28.02.2018, з метою врахування змін у складі (вибуття та набуття) майна та загальної вартості майна, змін у складі та структурі майнових прав та обов`язків (зобов`язань), що виникли у результаті здійснення ПАТ «Київенерго» діяльності з розподілу та постачання електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та які відображено в обліку у відповідності до п.п. 2.7, 2.8 протоколу № 4/2017 позачергових Загальних зборів ПАТ «Київенерго» від 22.12.2017.

Як встановлено судом, п. 2.3 рішення позачергових загальних зборів учасників Акціонерного товариства «Київенерго» № 4/2017 від 22.12.2017 було визначено, що згідно ч. 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в частині прав та обов`язків, а саме: - за зобов`язаннями, пов`язаними з купівлею-продажем, ремонтом, будівництвом та іншими операціями з майном, яке забезпечує діяльність оператора системи розподілу.

З умов Договору про закупівлю робіт № 22915/31-15 (стягнення заборгованості за яким є предметом позову у справі № 910/16458/18) не вбачається, що зобов`язання відповідача за вказаним договором пов`язані купівлею-продажем, ремонтом, будівництвом та іншими операціями з майном, яке забезпечує діяльність оператора системи розподілу, оскільки відповідно до п. 1.2 договору роботами є встановлення та налаштування обладнання дистанційної передачі даних з вузлів обліку теплової енергії у Подільському району" за об`єктами наведеними у Додатку 1.

При цьому, відповідно до частини 13 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

Крім того, в матеріалах справи наявна довідка від 16.12.2019 № 01/1/08-6244, видана Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі», в якій зазначено. що кредиторська заборгованість, права та обов`язки за Договорами про закупівлю робіт № 617/54-15 від 24.12.2015 та № 22915/31-15 від 24.12.2015, укладеним між Товариством з обмеженою відповідальністю «НІК» та Публічним акціонерним товариством «Київенерго», не передавались на баланс Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі».

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що зобов`язання за Договорами про закупівлю робіт № 617/54-15 від 24.12.2015 та № 22915/31-15 від 24.12.2015, укладеним між Товариством з обмеженою відповідальністю «НІК» та Публічним акціонерним товариством «Київенерго», не були передані від ПАТ «Київенерго» до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі».

Водночас, суд зазначає, що відповідно до ст. 619 Цивільного кодексу України договором або законом може бути передбачена поряд із відповідальністю боржника додаткова (субсидіарна) відповідальність іншої особи. До пред`явлення вимоги особі, яка несе субсидіарну відповідальність, кредитор повинен пред`явити вимогу до основного боржника. Якщо основний боржник відмовився задовольнити вимогу кредитора або кредитор не одержав від нього в розумний строк відповіді на пред`явлену вимогу, кредитор може пред`явити вимогу в повному обсязі до особи, яка несе субсидіарну відповідальність. Кредитор не може вимагати задоволення своєї вимоги від особи, яка несе субсидіарну відповідальність, якщо ця вимога може бути задоволена шляхом зарахування зустрічної вимоги до основного боржника. Особа, яка несе субсидіарну відповідальність, повинна до задоволення вимоги, пред`явленої їй кредитором, повідомити про це основного боржника, а у разі пред`явлення позову, - подати клопотання про залучення основного боржника до участі у справі. У разі недотримання цих вимог особою, яка несе субсидіарну відповідальність, основний боржник має право висунути проти регресної вимоги особи, яка несе субсидіарну відповідальність, заперечення, які він мав проти кредитора.

Відповідно до ч. 3 ст. 109 Цивільного кодексу України юридична особа, що утворилася внаслідок виділу, несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями юридичної особи, з якої був здійснений виділ, які згідно з розподільчим балансом не перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Юридична особа, з якої був здійснений виділ, несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями, які згідно з розподільчим балансом перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Якщо юридичних осіб, що утворилися внаслідок виділу, дві або більше, субсидіарну відповідальність вони несуть спільно з юридичною особою, з якої був здійснений виділ, солідарно.

Акціонерне товариство, з якого здійснюється виділ, несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями, які перейшли до товариства, що виділилося, згідно з розподільним балансом. Товариство, що виділилося, несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями, які виникли у товариства, з якого здійснюється виділ, перед виділом, але не перейшли до товариства, що виділилося. Якщо товариств, що виділилися, два чи більше, вони солідарно несуть субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями разом з товариством, з якого здійснено виділ (ч. 5 ст. 86 Закону України «Про акціонерні товариства»).

Отже, оскільки внаслідок виділу зберігається і юридична особа, з якої було здійснено виділ, і створюється нова юридична особа, законодавець установив правило про взаємну субсидіарну відповідальність зазначених юридичних осіб за всіма зобов`язаннями, боржником за якими була юридична особа, з якої здійснено виділ, та які існували перед виділом.

У розумінні положень цивільного законодавства суть субсидіарної відповідальності полягає у залученні поряд з основним боржником додаткового (субсидіарного) боржника; субсидіарна відповідальність настає тоді, коли у зобов`язанні беруть участь двоє боржників, один з яких основний, інший - додатковий (субсидіарний).

Аналогічна правова позиція викладені у постанові Верховного Суду від 19.08.2019 у справі №922/4109/19.

Як встановлено Господарським судом міста Києва від 15.04.2019 у справі № 910/16458/18, яке набрало законної сили, на виконання умов Договорів про закупівлю робіт № 617/54-15 від 24.12.2015 та № 22915/31-15 від 24.12.2015 позивачем було виконано роботи загальною вартістю 4 433 451, 91 грн., що підтверджується довідками про вартість виконаних робіт, актами приймання-передачі будівельних робіт, підписаними представниками обох сторін без зауважень та заперечень.

При цьому, судом було встановлено, що відповідач виконані позивачем роботи оплатив частково в сумі 3 757 910, 13 грн., внаслідок чого за ним утворилась заборгованість в сумі 675 541, 78 грн.

Таким чином, оскільки зобов`язання відповідача (Акціонерного товариства «Київенерго», яке змінило своє найменування на Акціонерне товариство «К.Енерго») за Договорами про закупівлю робіт № 617/54-15 від 24.12.2015 та № 22915/31-15 від 24.12.2015 виникли перед виділом (виділ є завершеним 28.02.2018), але не перейшли до товариства, що виділилося (28.02.2018 внесено запис про створення юридичної особи та підсумковий розподільчий баланс затверджено станом на 28.02.2018) - відповідача 2 (Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»), Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» несе субсидіарну відповідальність за вказаними зобов`язаннями.

Щодо доводів відповідача, викладених у поданих до суду 20.12.2019, суд зазначає, що у таких випадках не підлягають застосуванню положення частини другої статті 619 ЦК України (до пред`явлення вимоги особі, яка несе субсидіарну відповідальність, кредитор повинен пред`явити вимогу до основного боржника; якщо основний боржник відмовився задовольнити вимогу кредитора або кредитор не одержав від нього в розумний строк відповіді на пред`явлену вимогу, кредитор може пред`явити вимогу в повному обсязі до особи, яка несе субсидіарну відповідальність). Ці положення підлягають застосуванню до інших обставин, а саме коли на момент пред`явлення вимоги в матеріальному правовідношенні наявні одночасно й основний, і субсидіарний боржники.

Водночас якщо кредитор - стягувач у виконавчому провадженні отримає задоволення своїх вимог повністю або частково за рахунок субсидіарного боржника, то субсидіарний боржник має право пред`явити до основного боржника регресну вимогу (абзац другий частини четвертої статті 619 ЦК України).

Суд зазначає, що за аналогією закону у випадках, коли один (первісний) боржник у матеріальному правовідношенні замінюється двома боржниками, суд має замінити такого боржника як сторону виконавчого провадження двома боржниками (у цій справі - основним і субсидіарним боржниками).

Отже, після заміни первісного боржника у виконавчому провадженні двома боржниками - основним і субсидіарним - виконавчі дії з виконання рішення мають вчинятися щодо обох цих боржників.

Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 905/1956/15 (провадження № 12-62гс19), за аналогією закону у випадках, коли один (первісний) боржник у матеріальному правовідношенні замінюється двома боржниками, суд має замінити такого боржника як сторону виконавчого провадження двома боржниками (основним і субсидіарним боржниками); після заміни первісного боржника у виконавчому провадженні двома боржниками - основним і субсидіарним - виконавчі дії з виконання рішення мають вчинятися щодо обох цих боржників.

Велика Палата Верховного Суду у зазначеній постанові наголосила, що у зв`язку з передачею ТДВ "ОП "Шахта імені Святої Матрони Московської" боргу до ТОВ "Торецька вуглевидобувна компанія" через проведення реорганізації шляхом виділу замість одного боржника - ТДВ "ОП "Шахта імені Святої Матрони Московської" у відповідному зобов`язанні з`явилися два боржники: основний боржник - ТОВ "Торецька вуглевидобувна компанія" та субсидіарний боржник - ТДВ "ОП "Шахта імені Святої Матрони Московської", оскільки останнє не вибуло із зобов`язання у правовідносинах, щодо яких виник спір у господарській справі № 905/1956/15, а залишилося в ньому як субсидіарний боржник. Отже, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про наявність підстав для заміни в господарській справі № 905/1956/15 боржника - ТДВ "ОП "Шахта імені Святої Матрони Московської" на двох боржників ТОВ "Торецька вуглевидобувна компанія" як основного боржника і ТДВ "ОП "Шахта імені Святої Матрони Московської" як субсидіарного боржника.

Суд вважає необґрунтованими доводи відповідача, викладені у додаткових поясненнях, поданих до суду 20.12.2019, стосовно того, що правовідносини у справі №905/1956/15 були відмінними (зобов`язання були передані до новоствореної внаслідок виділу юридичної особи, тоді як в даній справі зобов`язання передані не були), оскільки правовий висновок, здійснений Верховним Судом у постанові від 26.06.2019 у справі №905/1956/15, ґрунтується на аналізі норм ч. 3 ст. 109 Цивільного кодексу України в цілому, де, в тому числі, зазначено, що юридична особа, що утворилася внаслідок виділу, несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями юридичної особи, з якої був здійснений виділ, які згідно з розподільчим балансом не перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу (1 речення ч. 3 ст. 109 Цивільного кодексу України).

Дійсно, у даній справі зобов`язання Акціонерного товариства «К.Енерго» за Договорами про закупівлю робіт № 617/54-15 від 24.12.2015 та № 22915/31-15 від 24.12.2015

не були передані новоствореній внаслідок виділу юридичній особі - Приватному акціонерному товаристві «ДТЕК Київські електромережі».

Таким чином, до даних правовідносин підлягають застосуванню норми, викладені у 1 реченні ч. 3 ст. 109 Цивільного кодексу України, тоді як у справі №905/1956/15 Верховний Суд дійшов висновку про застосування норм 2 речення ч. 3 ст. 109 Цивільного кодексу України.

Таким чином, оскільки Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями Акціонерного товариства «К.Енерго», які виникли з Договорів про закупівлю робіт № 617/54-15 від 24.12.2015 та № 22915/31-15 від 24.12.2015, суд дійшов висновку про наявність підстав для заміни боржника у виконавчому провадженні з виконання наказу Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 у справі № 910/16458/18 (в частині 675 541, 78 коп. основного боргу, 7 662,31 грн. 3 % річних, та 40 017, 86 грн. інфляційних втрат) з Акціонерного товариства «Київенерго» на двох боржників - Акціонерне товариство «К.Енерго» (нова назва АК «Київенерго») як основного боржника та Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» як субсидіарного боржника.

Що стосується заміни боржника в частині стягнення судового збору за наказом Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 та в частині стягнення витрат на професійну

правничу допомогу у розмірі 20000,0 грн за наказом Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 у справі №910/16458/18, суд зазначає, що вказані зобов`язання виникли з рішення Господарського суду міста Києва від 15.04.2019 та додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 24.04.2019 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 11 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.

Таким чином, оскільки суд дійшов висновку, що станом на момент виділу (державної реєстрації Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (16.02.2018) та затвердження розподільчого балансу), зобов`язання зі сплати судового збору та витрат на професійну правничу допомогу не виникло, а отже «ДТЕК Київські електромережі» не несе будь-якої відповідальності за вказаними зобов`язаннями.

Таким чином, відсутні підстави для заміни боржника у виконавчому провадженні з виконання наказу Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 у справі № 910/16458/18 в частині судового збору та боржника у виконавчому провадженні з виконання наказу Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 у справі №910/16458/18 про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 233, 234, 334 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Нік" про заміну сторони у виконавчому провадженні задовольнити частково.

2. Здійснити заміну сторони (боржника) у виконавчому провадженні з виконання наказу Господарського суду міста Києва від 18.07.2019 року № 910/16458/18 на стягнення з Акціонерного товариства "Київенерго" (85612, Донецька область, Мар`їнський район, місто Курахове, вулиця Енергетиків, будинок 34; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НіК" (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 34, кімната 202, код ЄДРОУ 31305795) 675 541 (шістсот сімдесят п`ять тисяч п`ятсот сорок одну) грн., 78 коп. основного боргу, 7 662 (сім тисяч шістсот шістдесят дві) грн. 31 коп. 3 % річних, 40 017 (сорок тисяч сімнадцять) грн. 86 коп. інфляційних втрат з Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (85612, Донецька обл., Мар`їнський район, місто Курахове, ВУЛИЦЯ ЕНЕРГЕТИКІВ, будинок 34, Ідентифікаційний код юридичної особи 00131305) на двох боржників - Акціонерне товариство "К.Енерго" (85612, Донецька обл., Мар`їнський район, місто Курахове, вулиця Енергетиків, будинок 34; ідентифікаційний код 00131305) як основного боржника та Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські Електромережі" (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, будинок 20; ) як субсидіарного боржника.

3. В іншій частині заяви відмовити.

4. Згідно з ч.1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її складення повного тексту.

Повний текст ухвали складено та підписано 24.12.2019 року

Суддя Літвінова М.Є.