УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

м. Київ

24.12.2019Справа № 910/12653/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., при секретарі судового засідання Салацька О.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Керівника Черкаської місцевої прокуратури

в інтересах держави в особі

Відділу освіти Черкаської районної державної адміністрації 19615, Черкаська обл., Черкаський район, село Мошни, ВУЛИЦЯ СПАСО-ПРЕОБРАЖЕНСЬКА, будинок 14А

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергія України" 01135, м.Київ, ВУЛИЦЯ ЖИЛЯНСЬКА, будинок 97 ЛІТЕРА З

про визнання недійсними додаткових угод до договору про закупівлю, повернення безпідставно отриманих коштів в сумі 509 948,73 грн.

Представники учасників справи:

Від позивача прокурор Синюк І.А.;

Від позивача не з`явився;

Від відповідача Масленнікова Ю.О., довіреність 27/12-2 від 07.12.18.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Черкаської місцевої прокуратури звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Відділу освіти Черкаської районної державної адміністрації визнання недійсними додаткових угод до договору закупівлі та повернення безпідставно отриманих коштів в сумі 509 948,73 грн.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на той факт, що за результатами укладення між відповідачами за результатами публічних закупівель Договору про постачання природного газу № 3 від 17.03.2018 року, зокрема, додаткових угод № 1 від 24.01.2018 року, № 2 від 24.01.2018 року, № 3 від 02.02.2018 року, № 4 від 12.02.2018 року, № 5 від 19.03.2018 року, № 6 від 23.04.2018 року до нього, сторонами було безпідставно збільшено ціну предмета закупівлі та обсяги постачання в порушення п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про державні закупівлі", у зв`язку з чим вказані правочини має бути визнані недійсними на підставі ст.ст. 203, 215 ЦК України, з одночасним стягненням безпідставно сплачених на їх виконання коштів в сумі 509 948,73 грн..

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.09.2019 року позовну заяву залишено без руху та встановлено керівнику Черкаської місцевої прокуратури строк для усунення недоліків позовної заяви.

22.10.2019 року через відділ діловодства суду від керівника Черкаської місцевої прокуратури надійшла заява № 161-13191 від 18.10.2019 року про усунення недоліків позовної заяви, розглянувши яку суд встановив, що недоліки позовної заяви, які зумовили залишення її без руху, позивачем усунено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.10.2019 року, приймаючи до уваги характер спірних правовідносин, предмет доказування та ціну позову, судом ухвалено здійснювати розгляд справи №910/12653/19 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 13.11.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.11.2019 року підготовче засідання відкладено на 12.12.2019 року.

У підготовчому засіданні 12.12.2019 року оголошено протокольну ухвалу про перерву у судовому засіданні на 24.12.2019 року.

В підготовче засідання 24.12.2019 року з`явились уповноважені представники прокуратури та відповідача.

Судом доведено до відома сторін, що до початку судового засідання 23.12.2019 року від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив за вих. № 805 від 19.12.2019 року. Подані документи долучені судом до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 24.12.2019 року уповноважений представник відповідача надала пояснення по суті поданого 06.12.2019 клопотання про зупинення провадження у справі за вих. № 793 від 03.12.2019 року.

Представник прокуратури у судовому засіданні 24.12.2019 року щодо розгляду клопотання відповідача про зупинення провадження у справі поклалася на розсуд суду.

Судом встановлено, що у поданому відповідачем клопотанні про зупинення провадження у справі останній вказує на правову проблему підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, а саме механізм реалізації права прокурора подавати позови до суду в інтересах держави є недосконалим та неоднозначним, що може становити порушення принципу юридичної визначеності.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, ухвалою від 16.10.2019 року передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 912/2385/19 за позовом Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп", Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577, 26 грн. передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.

Касаційний суд в ухвалі від 16.10.2019 у справі № 912/2385/18 наголосив на необхідності вирішення питання, чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: 1) додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; 2) обґрунтування та доведення суду причини, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду?

Окрім того, на думку Верховного Суду, у справі є також інші питання, які становить виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду. По-перше: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності. По-друге: які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Суд зазначає, що спір у справі № 910/12653/19 також пов`язаний з реалізацією прокурором повноважень відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, щодо представництва інтересів держави в суді.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою палатою Верховного Суду.

Статтями 227, 228 Господарського процесуального кодексу України встановлено вичерпний перелік підстав за яких суд, відповідно, зобов`язаний та має право зупинити провадження у справі.

Зокрема, приписами пункту 7 частини першої статті 228 ГПК України суду надано дискреційне право з власної ініціативи зупинити провадження у справі до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду, яке зупиняється до закінчення перегляду іншої справи в касаційному порядку (п.11 ст. 229 ГПК України).

За змістом названої норми, вирішення питання про зупинення провадження у справі обумовлено необхідністю досягнення правової визначеності у правозастосуванні відносно конкретної категорії справ.

З огляду на те, що висновок Великої Палати Верховного Суду щодо поставленої у справі №912/2385/18 правової проблеми сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, з урахуванням того, що постанова Верховного Суду є остаточною і виступає джерелом формування судової практики, суд вважає необхідним задовольнити клопотання відповідача та зупинити провадження у справі № 910/12653/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Аналогічних висновків щодо необхідності зупинення касаційного провадження до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах в іншій справі № 912/2385/18 у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду дійшов Верховний Суд в ухвалах від 04.11.2019 у справі 911/2656/16, від 31.10.2019 у справі № 903/498/18, від 31.10.2019 у справі 910/10621/18, від 11.11.2019 у справі 915/650/18.

Керуючись статтями 228, 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергія України" про зупинення провадження у справі задовольнити.

2. Зупинити провадження у справі № 910/12653/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

3. Учасникам справи повідомити суд про усунення обставин, що викликали зупинення провадження у справі № 910/12653/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та підлягає оскарженню у порядку, передбаченому частинами 1, 2 статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст ухвали складено та підписано 27.12.2019.

Суддя А.М.Селівон