ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"23" грудня 2019 р.Справа № 922/2156/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Хотенця П.В.

при секретарі судового засідання Гаврильєві О.В.

розглянувши справу

за позовом Заступника керівника Краматорської місцевої прокуратури, м. Краматорськ в інтересах держави, в особі 1. Міністерства охорони здоров`я України, м. Київ, 2. Державного закладу Донецького національного медичного університету ім. М. Горького, м. Лиман, Донецької області
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги", м. Харків
про стягнення 421620,90 грн
за участю представників сторін:

прокурор - Полякова С.О., посвідчення № 048615 від 10.11.2017 року

позивачів - 1. не з`явився, 2. не з`явився

відповідача - Коротенко О.І., дов. від 25.04.2019 року

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Краматорської місцевої прокуратури, м. Краматорськ в інтересах держави в особі 1. Міністерства охорони здоров`я України, м. Київ, 2. Державного закладу Донецького національного медичного університету ім. М. Горького звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги", м. Харків про стягненняя з відповідача 421620,90 грн. заборгованості за надані освітні послуги.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 15 липня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначено підготовче засіданні на 14 серпня 2019 року на 12:30 годин.

12 серпня 2019 року через канцелярію суду, Міністерством охорони здоров`я України подано письмові пояснення (вхідний № 19360), які суд приймає та долучає до матеріалів справи.

12 серпня 2019 року через канцелярію суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" подано клопотання (вхідний № 19338) про відкладення підготовчого засідання, яке суд задовольняє та долучає до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою від 14 серпня 2019 року на підставі пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання відкладено на 11 вересня 2019 року на 11:00 годин.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 30 серпня 2019 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, до 15 жовтня 2019 року та призначено підготовче засідання на 17 вересня 2019 року на 12:30 годин.

10 вересня 2019 року через канцелярію суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" подано клопотання (вхідний № 21506) про відкладення підготовчого засідання, яке суд приймає та долучає до матеріалів справи.

10 вересня 2019 року через канцелярію суду, Державним закладом Донецького національного медичного університету ім. М. Горького подано заяву (вхідний № 21567), в якій позивач підтримує позовні вимоги та просить провести підготовче засідання без участі представника Державного закладу Донецького національного медичного університету ім. М. Горького.

10 вересня 2019 року через канцелярію суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" подано клопотання (вхідний № 21508) про зупинення провадження у справі № 922/2156/19 за позовом Заступника керівника Краматорської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Міністерства охорони здоров`я України, Державного закладу Донецького національного медичного університету ім.М.Горького до Товариства з обмеженою відповідальністю Українські освітні послуги про стягнення заборгованості за надання освітних послуг до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду по справі № 587/430/16-ц.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 17 вересня 2019 року клопотання відповідача про зупинення провадження у справі № 922/2156/19 за позовом Заступника керівника Краматорської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Міністерства охорони здоров`я України, Державного закладу Донецького національного медичного університету ім. М.Горького до Товариства з обмеженою відповідальністю Українські освітні послуги про стягнення заборгованості за надання освітних послуг до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду по справі № 587/430/16-ц задоволено; провадження у справі 922/2156/19 зупинено до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду по справі № 587/430/16-ц та зобов`язано Краматорську місцеву прокуратуру Донецької області повідомити суд про результати розгляду Великою Палатою Верховного Суду по справі №587/430/16-ц.

15 жовтня 2019 року через канцелярію суду, Краматорською місцевою прокуратурою подано клопотання (вхідний № 24544) про поновлення провадження у справі № 922/2156/19 у зв`язку з тим, що 26 червня 2019 року Великою Палатою Верховного Суду прийнято рішення у справі № 587/430/16-ц, яке було оприлюднене 30 вересня 2019 року.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 17 жовтня 2019 року провадження у справі № 922/2156/19 поновлено; призначено підготовче засідання на 04 листопада 2019 року на 11:40 годин.

28 жовтня 2019 року через канцелярію суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" подано клопотання (вхідний № 25854) про відкладення підготовчого засідання, яке суд приймає та долучає до матеріалів справи.

04 листопада 2019 року через канцелярію суду, Державним закладом Донецького національного медичного університету ім. М. Горького подано клопотання (вхідний № 26514) про перенесення підготовчого засідання, яке суд приймає та долучає до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою від 04 листопада 2019 року на підставі пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання відкладено на 11 листопада 2019 року на 12:20 годин.

11 листопада 2019 року, через канцелярію суду Товариством з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" подано відзив (вхідний № 27059) на позовну заяву.

11 листопада 2019 року через канцелярію суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" подано клопотання (вхідний № 27058) про відкладення підготовчого засідання, яке суд приймає та долучає до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 11 листопада 2019 року продовжено відповідачу процесуальний строк на подання до суду відзиву (вхідний № 27059 від 11 листопада 2019 року) на позовну заяву до 11 листопада 2019 року та приєднати відзив до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою від 11 листопада 2019 року на підставі пункту 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 02 грудня 2019 року на 11:40 годин.

28 листопада 2019 року через канцелярію суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" подано клопотання (вхідний № 28910) про відкладення судового засідання, яке суд приймає та долучає до матеріалів справи.

28 листопада 2019 року через канцелярію суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" подано заяву (вхідний № 28892) про залишення позову без розгляду.

29 листопада 2019 року через канцелярію суду, Державним закладом Донецького національного медичного університету ім. М. Горького подано заяву (вхідний № 28994) про долучення документів до матеріалів справи, яку суд приймає та долучає до матеріалів справи, надані документи.

Протокольною ухвалою від 02 грудня 2019 року на підставі частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні оголошено перерву до 16 грудня 2019 року до 15 годин.

12 грудня 2019 року через канцелярію суду, Державним закладом Донецького національного медичного університету ім. М. Горького подано клопотання (вхідний № 30269) про проведення судового засідання без участі представника Державним закладом Донецького національного медичного університету ім. М. Горького, яке суд задовольняє та долучає до матеріалів справи. Також у наданому клопотанні Державний заклад Донецького національного медичного університету ім. М. Горького зазначає, що підтримує заявлені позовні вимоги у повному обсязі.

Протокольною ухвалою від 02 грудня 2019 року на підставі частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні оголошено перерву до 23 грудня 2019 року до 12 годин.

Прокурор у судовому засіданні підтримує заявлені позовні вимоги і просить їх задовольнити у повному обсязі.

Представник першого позивача у судове засідання не з`явився, у наданих письмових поясненнях підтримує заявлені позовні вимоги і просить їх задовольнити у повному обсязі.

Представник другого позивача у судове засідання не з`явився, у наданій заяві та додаткових письмових поясненнях підтримує заявлені позовні вимоги і просить їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні та у відзиві на позовну заяву проти заявлених позовних вимог заперечує, просить відмовити у задоволенні позову.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до положення статті 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функції представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Згідно статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідає принципу рівноправності сторін.

Суд приймає до уваги, що у Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Європи від 27 травня 2003 року № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не належить до сфери кримінального права, наголошено, що вкрай важливо забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і щоб загальні завдання щодо захисту інтересів держави вирішувалися через систему здійснення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій було засновано окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

З урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу стосовно рівноправності сторін судового провадження зміст пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави у суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави у суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Положення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким має бути визначено виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

За змістом частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті.

У пункті 3 частини першої статті 131-1 Конституції України зазначено про можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках. Тому необхідно з`ясувати, що мається на увазі під "виключним випадком" і чи є таким випадком ситуація у справі.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, охоплює досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Окрім цього, прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено, зокрема у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17 та від 20 вересня 2018 року у справі № 924/1237/17, від 23 жовтня 2018 року у справі №906/240/18, від 01 листопада 2018 року у справі №910/18770/17, від 05 листопада 2018 року у справі № 910/4345/18).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

Суд відзначає, що така практика не є намаганням обмежити функції прокуратури сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, а є лише наслідком системного тлумачення положень законодавства, якими встановлена необхідність підтвердження судом підстав для представництва прокуратурою інтересів держави, оскільки право прокуратури на звернення до суду в інтересах уповноваженого суб`єкта, не може презюмуватися, як безспірне.

Рішенням Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 1-1/99 (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді), а саме: пунктом 5 встановлено, що поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави.

Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Між тим, заступником керівника Краматорської місцевої прокуратури Донецької області в позовній заяві не доведено, що Міністерство охорони здоров`я України та Донецький національний медичний університет не здійснюють або здійснюють неналежним чином свої повноваження, при цьому, обставини дотримання прокурором встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом не залежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 Господарського процесуального кодексу України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.

Більше того, саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Разом з тим, відповідно до пункту 4 Порядку організації набору та навчання (стажування) іноземців та осіб без громадянства затвердженого Наказом Міністерства освіти і науки України №1541 від 01 листопада 2013 року організацію набору іноземців на навчання здійснюють:

1) навчальні заклади.

Навчальні заклади можуть залучати суб`єктів господарювання (резидентів та нерезидентів) на підставі укладених із навчальними закладами договорів щодо надання послуг з набору іноземців як кандидатів на навчання;

2) уповноважене МОН державне підприємство (далі - уповноважене державне підприємство).

Заявлену до стягнення суму коштів прокурор просить стягнути саме на рахунок Державного закладу Донецького національного медичного університету ім. М.Горького, а не в дохід Державного бюджету України.

Суд відзначає, що при зверненні з даним позовом, прокурор не довів наявності інтересу держави у спірних правовідносинах, а також наявності підстав для звернення до суду з таким позовом саме в інтересах держави.

Посилання прокурора на ту обставину, що Міністерство охорони здоров`я України є органом управління, якому підпорядкований Університет та відповідно до законодавства здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю Університету та за дотриманням Статуту Університету, такими підставами не є.

На переконання суду, спір знаходиться виключно у площині правовідносин 2-го позивача та відповідача за укладеним між ними договором, і, по-суті, даний позов спрямований на захист прав та інтересів державного закладу, а не інтересів держави.

В той же час, відповідно до абзаца 3 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній.

Отже, прокурором безпідставно при подані позову до суду не обґрунтовано наявності підстав для представництва інтересів держави у даній справі, а також не наведено обставин нездійснення уповноваженими органами наданих їм повноважень, тому суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Відповідно до частини 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини першої статті 11 Господарського процесуального кодексу України, суд при розгляді справи керується Принципом Верховенства права.

Процесуальна рівність всіх учасників судового процесу перед Законом і Судом є фундаментальною засадою господарського судочинства.

Згідно частини 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, для вирішення питання про повернення сплаченого судового збору, прокурору необхідно звернутись до суду з відповідним клопотанням.

На підставі викладеного та керуючись статтями 53, 226, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

1. Заяву (вхідний № 28892 від 28 листопада 2019 року) Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські освітні послуги" про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позов залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

3. Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду, у межах апеляційного округу, в порядку статтей 255-257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень Кодексу.

Ухвалу складено та підписано 24.12.2019 року.

Суддя П.В. Хотенець