УХВАЛА

27 грудня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/3617/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Кролевець О. А., Студенець В. І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр"

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Пашкіна С. А., Буравльов С. І., Мартюк А. І.

від 19.11.2019

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальні інформаційні технології"

про стягнення 1 629 800,00 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальні інформаційні технології"

до Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр"

про стягнення 609 914,65 грн,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою від 19.11.2019 Північний апеляційний господарський суд закрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр" на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2019 у справі № 910/3617/19.

09 грудня 2019 року Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр" звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду через Північний апеляційний господарський суд з касаційною скаргою на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2019 у справі № 910/3617/19.

26 грудня 2019 року на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальні інформаційні технології" надійшли заперечення проти відкриття касаційного провадження, в яких зазначено, що касаційну скаргу від імені позивача Акціонерного товариства "Укрзалізниця", яку не мають права підписувати директор філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр" або його заступники, слід повернути. При цьому Товариство з обмеженою відповідальністю "Універсальні інформаційні технології" посилається на Конституцію України, рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі №3-рп/99, Господарський процесуальний кодекс України (статті 44, 56, 60,) та висновки Великої Палати Верховного Суду.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр", враховуючи заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсальні інформаційні технології", Судом встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр" підписана директором філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр", яка є відокремленим підрозділом Акціонерного товариства "Українська залізниця" без статусу юридичної особи, ОСОБА_1 та заступником директора філії з технічних питань ОСОБА_2 на підставі довіреності № 9851 від 04.12.2019.

Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

За вимогами пункту 3 статті 1312 Конституції України, яка набрала чинності з 30.09.2016 відповідно до Закону України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 пункту 161 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1311 та статті 1312 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Відповідно до частини 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторони, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частиною 1 статті 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичною особою, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи за довіреністю.

В порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Разом з тим у пункті 6 Рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року №3-рп/99 у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України зазначається, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Відповідно особи, які представляють юридичну особу за довіреністю і виконують процесуальні дії на підставі наданих їм довіреністю повноважень, виступають від імені цієї особи як довірителя, а не в порядку самопредставництва.

Аналогійний висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 914/2772/16.

Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що касаційна скарга Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр" підлягає поверненню на підставі пункту 1 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, як така що підписана представником скаржника на підставі довіреності без надання доказів наявності у даної особи статусу адвоката.

Керуючись статтями 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Головний інформаційно-обчислювальний центр" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2019 у справі № 910/3617/19 повернути без розгляду.

2. Копію цієї ухвали, копію касаційної скарги, додані до скарги матеріали на 81 аркушах (у тому числі платіжне доручення про сплату судового збору від 02.12.2019 року № 2353311 (#11) на суму 2 102,00 грн) надіслати скаржникові; копію цією ухвали - іншим учасникам справи.

3. Оригінал касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Н. М. Губенко

Судді О. А. Кролевець

В. І. Студенець