УХВАЛА

м. Київ

24.12.2019Справа №910/14544/19
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

зустрічної позовної заяви ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБЕРХАУЗ УКРАЇНА"

у справі

за позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ДП КИЇВМІСЬКДОВІДКА"

до відповідача ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБЕРХАУЗ УКРАЇНА"

про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ДП КИЇВМІСЬКДОВІДКА" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБЕРХАУЗ УКРАЇНА" про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків у десять днів з дня вручення цієї ухвали.

30.10.2019 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшли підтвердження усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 09.12.2019.

У підготовчому засіданні 09.12.2019 судом на підставі ч.5 ст.183 ГПК України оголошено перерву на 23.12.2019.

У підготовчому засіданні 23.12.2019 представник відповідача заявив усне клопотання про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву, яке судом було задоволено. Крім того, представник відповідача заявив усне клопотання про долучення зустрічної позовної заяви до матеріалів справи, у задоволенні якого судом було відмовлено через його безпідставність та необгрунтованість.

У підготовчому засіданні 23.12.2019 судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та на підставі ч.5 ст.183 ГПК України оголошено перерву на 22.01.2020.

23.12.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду від ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБЕРХАУЗ УКРАЇНА" надійшла зустрічна позовна заява у даній справі. Суб`єктний склад сторін по зустрічній позовній заяві відповідачем не зазначено. Так, титульна сторінка зустрічної позовної заяви містить лише суб`єктний склад сторін по первісному позову.

Відповідно до частини 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

В своїй зустрічній позовній заяві відповідач просить поновити йому строк на подачу зустрічного позову, зазначаючи в якості обгрунтування, що з матеріалами справи №910/14544/19 представник відповідача ознайомився 13.12.2019.

Разом з цим, відповідно до п.4 резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 07.11.2019 відповідачу було встановлено строк, який становить 15 днів з дня вручення даної ухвали, для подачі до суду обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву у порядку, передбаченому статтею 178 Господарського процесуального кодексу України, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство.

Зазначена ухвала суду була направлена рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення за №642 на адресу ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБЕРХАУЗ УКРАЇНА", зазначену в позовній заяві, яка є ідентичною із зазначеною у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

18.11.2019 на адресу суду повернулося повідомлення про вручення поштового відправлення за №642, з якого вбачається, що відповідачем 15.11.2019 по зазначеній адресі отримано ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.11.2019 у даній справі.

Відповідно до положень частини 1 статті 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За таких обставин, останній день строку для подачі до суду обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву, а відтак і зустрічної позовної заяви, закінчився 02.12.2019.

Однак, лише 23.12.2019 представник відповідача заявив усне клопотання про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву.

Зазначене клопотання судом було задоволено з огляду на необхідність дотримання загальних засад господарського судочинства, зокрема, рівності та змагальності сторін, а також зважаючи на відсутність заперечень з боку позивача.

В свою чергу, задоволення клопотання відповідача про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву не має наслідків для автоматичного задоволення клопотання про поновлення строків на подання зустрічної позовної заяви, у зв`язку із чим, останнє клопотання розглядається судом окремо.

При цьому судом враховано, що представник відповідача приймав участь у підготовчому засіданні від 09.12.2019, однак не заявляв жодних клопотань про поновлення строків на подання відзиву на позовну заяву або процесуального строку на подання зустрічної позовної заяаи.

Як вбачається з поданих матеріалів, із зустрічним позовом у цій справі відповідач звернувся 23.12.2019, тобто з порушенням встановленого строку, не зазначивши обґрунтовані та поважні причини пропуску цього строку, пославшись лише на факт ознайомлення з матеріалами справи 13.12.2019 та безпідставно залишивши поза увагою суду той факт, що ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.11.2019 відповідачем було отримано 15.11.2019.

Разом з цим згідно з пунктом 6 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частинами першою, другою статті 119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Таким чином пропущений процесуальний строк може бути поновлений лише за заявою учасника справи у разі, якщо суд визнає наведені причини пропуску цього строку поважними, в той час як продовжити встановлений процесуальний строк суд має право також із власної ініціативи, однак у цьому разі відповідне продовження строку може мати місце лише до його закінчення.

Відтак, при зверненні особи до суду з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, заявником повинно бути доведено наявність поважних причин пропуску такого строку. У даному випадку господарський суд зауважує, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій. Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Разом з тим, відповідачем не було повідомлено суду жодної причини, у тому числі і поважної, через яку пропущено встановлений законом строк для подання зустрічного позову.

При цьому, як було вище зазначено, поновлення судом строку для подання відзиву на позов не свідчить про існування підстав для поновлення строку для подання відповідачем, зокрема зустрічної позовної заяви.

Крім того, звернення з зустрічним позовом до суду на стадії підготовчого провадження, в межах встановленого частиною восьмою статті 165 ГПК України строку для подання відзиву, не свідчить про дотримання учасником справи вимог статей 46, 180 ГПК України.

Дана правова позиція узгоджується з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 18.02.2019 по справі №922/1161/18.

Суд наголошує, що приписами частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Завданням суду є, зокрема, запобігання маніпуляціям та зловживанням сторонами процесуальними правами, які спрямовані на очевидне затягування судового процесу.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

Згідно з частиною 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи

Оскільки ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБЕРХАУЗ УКРАЇНА" заявлено зустрічний позов по справі № 910/14544/19 після спливу встановленого законом строку без належного обґрунтування, зустрічна позовна заява повертається заявнику на підставі частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Також судом враховано, що зважаючи на відмінність предмету та підстав первісного та зустрічного позовів, окрему кількість позовних вимог та об`єм доказів, яким суд має надати оцінку та дослідити їх у визначеному порядку, одночасний розгляд обох позовів в межах одного провадження перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво ускладнить вирішення спору в межах однієї справи та у строки, передбачені статтею 195 ГПК України.

При цьому суд зазначає, що ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБЕРХАУЗ УКРАЇНА" не позбавлено права на звернення до суду за захистом порушеного права шляхом подання позовної заяви на загальних підставах.

Керуючись ч.ч. 1, 6 ст. 180, ч. 8 ст. 165, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1.Відмовити відповідачу у задоволенні клопотання про поновлення строку для подачі зустрічної позовної заяви.

2.Зустрічну позовну заяву ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБЕРХАУЗ УКРАЇНА" у справі №910/14544/19 повернути заявнику.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В. Приходько