УХВАЛА

м. Київ

23.12.2019Справа № 910/9734/17
Господарський суд міста Києва у складі судді Чебикіної С.О., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтопостач-Агро" про відстрочення виконання судового рішення, а саме додаткової постанови Верховного Суду від 02.08.2018 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтопостач-Агро" до Комунального підприємства "Київпастранс" про стягнення 1 114 114,78 грн., за участю представників заявника (боржника) - не з`явився, стягувача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма Октан" (правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтопостач-Агро", далі -ТОВ "Нафтопостач-Агро") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства "Київпастранс" (далі - КП "Київпастранс"), в якому просило стягнути з відповідача на його користь 992 982,20 грн інфляційних втрат та 121 132,58 грн - 3 % річних, а всього - 1 114 114,78 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 30.08.2017 року позов задоволено частково, стягнуто з КП "Київпастранс" на користь ТОВ "Фірма Октан" 48 910,54 грн - 3 % річних та 756 756,28 грн інфляційних втрат. В іншій частині позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 12.02.2018 року рішення суду першої інстанції скасовано в частині відмови в задоволенні позовних вимог та постановлено нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Постановою Верховного Суду від 19.07.2018 постанову Київського апеляційного господарського суду від 12.02.2018 скасовано, а рішення Господарського суду міста Києва від 30.08.2017 залишено в силі. Додатковою постановою Верховного Суду від 02.08.2018 року стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Октан" на користь Комунального підприємства "Київпастранс" витрати по сплаті судового збору за подання касаційної скарги у сумі 33 423,44 грн.

08.08.2018 року на виконання додаткової постанови Верховного Суду від 02.08.2018 року Господарським судом міста Києва видано наказ.

11.12.2019 року до загального відділу Господарського суду міста Києва надійшла заява боржника про відстрочення виконання судового рішення, а саме додаткової постанови Верховного Суду від 02.08.2018 року на строк до одного року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2019 року розгляд заяви про відстрочення виконання судового рішення призначено на 23.12.2019 року.

21.12.2019 року боржником через канцелярію суду було надано клопотання про відкладення розгляду даної заяви.

Частиною 1 ст. 202 ГПК України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Так, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у випадку першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

При цьому, суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - юридичної особи щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю його представника (з причин, пов`язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т.п.). При цьому суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника, в тому числі з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов`язаних з ним трудовими відносинами, або шляхом самопредставництва відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 56 та ч. 2. ст. 58 ГПК України. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах.

За таких обставин, оскільки відповідач (боржник) не надав належних й допустимих доказів на підтвердження неможливості забезпечення участі в судовому засіданні шляхом направлення іншого представника або участі у судовому засіданні шляхом самопредставництва та доказів в обгрунтування поважності причин неявки в судове засідання представника відповідача (боржника), судом відмовлено відповідачеві (боржнику) в задоволенні клопотання про відкладення розгляду заяви.

Розглянувши подану заяву, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява про відстрочення виконання рішення суду не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

З урахуванням того, що заявник просить суд про відстрочення виконання додаткової постанови Верховного Суду від 02.08.2018 року, а у відповідності до вимог ст. 331 ГПК України відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення (тобто максимально відстрочення можливе лише до 02.08.2019 року), суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні вищевказаної заяви боржника про відстрочення виконання додаткової постанови Верховного Суду від 02.08.2018 року.

Окрім того, вирішуючи питання про відстрочку виконання рішення, на підставі ст. 331 ГПК України суд повинен встановлювати матеріальні інтереси обох сторін.

Несплата заборгованості протягом тривалого часу порушує матеріальні інтереси кредитора (стягувача) та може призвести до негативних наслідків для нього.

Керуючись ст. 232-235, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтопостач-Агро" про відстрочення виконання судового рішення, а саме додаткової постанови Верховного Суду від 02.08.2018 року відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню в порядку розділу IV ГПК України.

Суддя С.О. Чебикіна