УХВАЛА

м. Київ

18.12.2019Справа № 906/1105/19

за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» (01001, м.Київ, ВУЛИЦЯ ГРУШЕВСЬКОГО, будинок 1Д)
до про1 Товариства з обмеженою відповідальністю «-Метелик-» (01105, м.Київ, ВУЛИЦЯ ПРОФЕСОРА ПІДВИСОЦЬКОГО, будинок 5) 2. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) стягнення 29 440,81 грн..

Cуддя Чинчин О.В.

Представники сторін: без повідомлення представників

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний Банк "Приватбанк" звернулось до господарського суду Житомирської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Івниця" та ОСОБА_1 про стягнення 29 440,81 грн., з яких: 23 852,76 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом, 791,71 грн. пені за несвоєчасне виконання зобов`язань, 4 796,34 грн. заборгованості по комісії за користування кредитом.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем - 1 його зобов`язань за Договором банківського обслуговування б/н від 22.08.2016 року та наявністю підстав для солідарного стягнення з Відповідачів заборгованості.

Ухвалою господарського суду Житомирської області від 22.10.2019 року матеріали позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Івниця" та ОСОБА_1 про стягнення 29 440,81 грн. передано за підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Відповідно до автоматичного розподілу справ Господарського суду міста Києва, справу № 906/1105/19 передано до розгляду судді Чинчин О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2019 року прийнято позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк" до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження; змінено найменування Відповідача 1 - Товариство з обмеженою відповідальністю "Івниця" на Товариство з обмеженою відповідальністю "-Метелик-".

13.12.2019 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) за належністю з Господарського суду Житомирської області надійшла уточнена позовна заява Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк" до справи № 906/1105/19.

Суд, розглянувши уточнену позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк", підписану 27.11.2019 року, зазначає наступне.

При зверненні до суду з позовом Позивачем заявлено вимоги про солідарне стягнення з відповідачів заборгованості за Договором банківського обслуговування б/н від 22.08.2016 року у загальному розмірі 29 440,81 грн., з яких: 23 852,76 грн. боргу по процентам за користування кредитом, 791,71 грн. пені за несвоєчасне виконання зобов`язань, 4 796,34 грн. заборгованості по комісії за користування кредитом.

В прохальній частині уточненої позовної заяви, підписаної 27.11.2019 року та направленої до Господарського суду Житомирської області 06.12.2019 року, Позивач просить стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за Договором б/н від 22.08.2016 року у розмірі 474267,16 грн. При цьому, зі змісту уточненої позовної заяви вбачається, що заявлена до стягнення сума є боргом тільки за тілом кредиту за Договором банківського обслуговування б/н від 22.08.2016 року, вимоги про стягнення 23 852,76 грн. боргу по процентам за користування кредитом, 791,71 грн. пені за несвоєчасне виконання зобов`язань, 4 796,34 грн. заборгованості по комісії за користування кредитом в прохальній частині уточненої позовної заяви Позивачем не заявлено.

Суд зазначає, що чинним процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.п. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) суд виходячи із її змісту, а також зі змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

1) подання іншого (ще одного) позову,

2) збільшення або зменшення розміру позовних вимог;

3) об`єднання позовних вимог;

4) зміну предмета або підстав позову.

При цьому, при поданні вказаної заяви позивач має дотримуватись правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ГПК України.

Наведену правову позицію викладено у постанові Верхового суду від 10.09.2019 року у справі № 910/13267/18.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Суд, дослідивши матеріали уточненої позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк" та додані до неї документи, встановив, що вказана уточнена позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Так, з уточненої позовної заяви, підписаної 27.11.2019 року та направленої до Господарського суду Житомирської області 06.12.2019 року, не зрозуміло, чи підтримує Позивач вимоги щодо стягнення заборгованості по процентам за користування кредитом, пені та комісії, заявлені у первісній позовній заяві, а отже не можливо достеменно встановити природу поданої Позивачем заяви та вимоги Позивача, виходячи з яких має бути вирішено спір.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Одночасно, відповідно до п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі..

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (672 350 грн. 00 коп.) З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн. 00 коп.)

Судом враховано, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Згідно зі ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Як вбачається зі змісту уточненої позовної заяви, підписаної 27.11.2019 року та направленої до Господарського суду Житомирської області 06.12.2019 року, Позивач просить стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за Договором б/н від 22.08.2016 року у розмірі 474267,16 грн.

Суд зазначає, що до матеріалів позовної заяви, поданої до Господарського суду Житомирської області та направленої за встановленою підсудністю до Господарського суду міста Києва, додано Платіжне доручення № BOJ66B2DFD від 26.09.2019 року на суму 1921,00 грн.

Судом встановлено, що до уточненої позовної заяви, підписаної 27.11.2019 року та направленої до Господарського суду Житомирської області 06.12.2019 року, на підтвердження сплати судового збору у встановленому Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі, додане платіжне доручення № BOJ68B2LV8 від 28.11.2019 року на суму 5193,01 грн.

Суд акцентує увагу, що з уточненої позовної заяви, підписаної 27.11.2019 року та направленої до Господарського суду Житомирської області 06.12.2019 року, не можливо дійти висновку щодо позиції Позивача стосовно первісно заявлених вимог (стягнення заборгованості по процентам за користування кредитом, пені та комісії), а отже не можливо визначити й остаточний розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Водночас, суд зазначає, що платіжне доручення № BOJ68B2LV8 від 28.11.2019 року взагалі не містить жодної відмітки банку про його прийняття до виконання. Господарський суд міста Києва позбавлений можливості самостійно встановити сплату та зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України за даним платіжним дорученням, враховуючи, що для зарахування вказано реквізити Господарського суду Житомирської області.

Таким чином, за оцінкою Суду, вказане платіжне доручення не може бути належним та допустимим доказом сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі.

Крім того, Суд вважає за доцільне окремо зазначити, що на момент формування платіжного доручення № BOJ68B2LV8 від 28.11.2019 року на суму 5193,01 грн. з платіжними реквізитами для сплати судового збору Господарського суду Житомирської області, Позивач був обізнаний про передачу матеріалів позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Івниця" та ОСОБА_1 про стягнення 29 440,81 грн. для розгляду до Господарського суду міста Києва на підставі ухвали від 22.10.2019 року та відкриття Господарським судом міста Києва ухвалою від 20.11.2019 року провадження у справі № 906/1105/19, що підтверджується поверненням на адресу суду рекомендованого повідомлення про вручення 28.11.2019 року уповноваженій особі Позивача ухвали суду від 20.11.2019 року.

Відповідно до частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», підписану 27.11.2019 року слід залишити без руху та надати Позивачу строк для усунення виявлених недоліків.

Згідно з ч.ч.12,13 статті 176 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 162, 163, 164, 176 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Уточнену позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк", підписану 27.11.2019 року - залишити без руху.

2. Надати Позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення уточненої позовної заяви без руху шляхом подання до суду письмової заяви із зазначенням відповідних відомостей, доказів сплати судового збору у у встановленомих Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі.

3. Роз`яснити Позивачу, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде залишена без розгляду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Чинчин