О К Р Е М А У Х В А Л А
16 грудня 2019 року м. Чернігівсправа № 927/701/19
Господарський суд Чернігівської області у складі судді Шморгуна В.В., розглянувши матеріали справи
За позовом: Заступника керівника Прилуцької місцевої прокуратури,
Позивача: Державної екологічної інспекції у Чернігівській області,
до відповідача: Приватного підприємства "Даймлер",
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Прилуцької міської ради,
Предмет спору: про стягнення збитків у розмірі 391 422,50 грн,
Заступник керівника Прилуцької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області звернувся до суду з позовом до Приватного підприємства «Даймлер», у якому просить суд стягнути з відповідача збитки у розмірі 391 422,50 грн.
Позов обґрунтовано тим, що відповідач порушив вимоги природоохоронного законодавства і здійснив забруднення земельної ділянки, внаслідок чого завдав державі збитки у розмірі 391 422,50 грн.
Ухвалою суду від 04.09.2019 відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 01.10.2019 та встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали для подання до суду, прокурору та позивачу відзиву на позовну заяву.
В обґрунтування необхідності здійснення представництва інтересів держави у суді прокурор у позовній заяві зазначив, що Державна екологічна інспекція у Чернігівській області здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням, зокрема, підприємствами, вимог про охорону земель, у тому числі щодо здійснення заходів із запобігання забрудненню земель хімічними і радіоактивними речовинами, відходами, стічними водами; додержання режиму використання земель природо-заповідного та іншого призначення, а також територій, що підлягають особливій охороні; додержання екологічних нормативів з питань використання та охорони земель тощо. Державна екологічна інспекція у Чернігівській області (далі - Екологічна інспекція) має право обстежувати підприємства та у разі встановлення порушень проводити розрахунок заподіяної шкоди, за наявності відповідної методики.
Прокурор вказує, що Екологічною інспекцією у вересні 2018 року виявлено факт забруднення відповідачем земельної ділянки, яка належить до комунальної форми власності, та розраховано завдану шкоду у розмірі 391 422,50 грн, однак жодних заходів щодо стягнення цієї шкоди протягом тривалого часу не вжила і у найближчий час не збирається вживати.
Оскільки порушені інтереси держави, а уповноважений орган - Державна екологічна інспекція у Чернігівській області не здійснює їх захист, прокурор вважає, що наявні підстави для представництва інтересів держави у суді.
З метою з`ясування судом наявності підстав звернення прокурора з даним позовом до суду, у підготовчому засіданні 24.10.2019 суд постановив ухвалу, якою зобов`язав прокурора та позивача надати суду обґрунтування та відповідні докази щодо підстав звернення до суду прокурора із цією позовною заявою за можливості такого звернення безпосередньо Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області як уповноваженого органу, у тому числі з огляду на повернення ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 23.07.2019 у справі №927/600/19 позовної заяви Заступника керівника Прилуцької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області до ПП «Даймлер» про стягнення збитків у розмірі 391422,50 грн та зміст листа позивача від 01.08.2019 №15-09/2149.
Прокурором надано відповідь на відзив, у якій зазначено, що Прилуцькою місцевою прокуратурою на адресу позивача неодноразово направлялись листи, в яких зазначено про порушення інтересів держави, внаслідок забруднення земельної ділянки комунальної власності відповідачем, чим спричинено матеріальну шкоду. У порушення приписів Положення про Державну екологічну інспекцію у Чернігівській області, позивачем 11 місяців, за наявності відповідних повноважень, не вжито заходів щодо звернення до суду із позовною заявою про стягнення вищевказаних збитків, що в свою чергу призводить до порушення інтересів держави. Як вбачається з листа Держекоінспекції у Чернігівській області від 01.08.2019 № 15-09/2149, заходи щодо стягнення збитків не вживались та найближчим часом вживатись не будуть. Відтак, прокурор вважає, що реалізація представницьких повноважень саме прокурором шляхом звернення до суду з позовом є повністю обґрунтованою, чітка та послідовна правова позиція прокурора загальнодержавного значення на противагу бездіяльності уповноваженого органу державної влади в особі Держекоінспекції у Чернігівській області не може викликати найменших сумнівів щодо обґрунтованості підстав для реалізації таких повноважень.
Позивач на виконання ухвали суду, постановленої у судовому засіданні 24.10.2019, подав суду пояснення у справі з доданими до них: копією витягу розрахунку видатків на утримання на 2019 рік; копією витягу затвердженого розрахунку видатків на утримання на 2019 рік; виписками за 15.07.2019, 18.07.2019, 01.08.2019 та доказами направлення пояснень сторонам. З наданих позивачем документів вбачається, що позивачем в листопаді 2018 року відповідачу було пред`явлено претензію про відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті забруднення земель. 23.11.2018 ПП "Даймлер" надало відповідь, що дана претензія ними не задоволена. В кінці 2018 року Інспекцією здійснено розрахунок видатків на утримання, в який було включено і інші видатки (судовий збір КЕКВ 2800) на суму 102000 грн. Державною екологічною інспекцією України затверджено видатки на утримання, а саме "інші видатки", в сумі 65 400 грн, з яких на сплату судового збору передбачено 65 314,00 грн. Як зазначає в поясненнях позивач, на момент підготовки відповіді Прилуцькій місцевій прокуратурі щодо незаперечення вжиття заходів представницького характеру (01.08.2019) у Інспекції були відсутні кошти для сплати судового збору, що підтверджується виписками за 15.07.2019; 18.07.2019; 01.08.2019, тобто Інспекція неналежно виконувала покладені на неї обов`язки саме з цих підстав.
За приписами ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Відповідно до ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
З системного аналізу вказаних правових норм вбачається, що виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".
У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи № 806/1000/17).
У даному випадку порушення інтересів держави полягає у недотриманні бюджетом значних коштів.
Крім того, за змістом ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді у випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Сам факт незвернення до суду Державної екологічної інспекції у Чернігівській області з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що вказаний орган державної влади неналежно виконує свої повноваження у спірних правовідносинах, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду у справі № 903/129/18 від 15.10.2019.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про порушення інтересів держави та наявність підстав для звернення прокурора з цим позовом до суду, оскільки Державна екологічна інспекція у Чернігівській області не здійснює захист порушених інтересів держави.
Щодо нездійснення захисту Державною екологічною інспекцію у Чернігівській області інтересів держави суд встановив наступне.
Як зазначає позивач у своїх поясненнях, причиною незвернення до суду із позовом про стягнення з відповідача збитків у розмірі 391 422,50 грн є відсутність коштів для сплати судового збору, що підтверджується, зокрема виписками Державної казначейської служби з рахунку позивача.
Відповідно до наданого розрахунку видатків на утримання на 2019 рік, здійснений позивачем, «інші видатки» зазначено у розмірі 102000,00 грн. Вказаний розрахунок видатків підписаний начальником Екологічної інспекції Бурковським Л.Г.
Згідно з пояснень позивача «інші видатки» передбачають судовий збір (КЕКВ 2800).
При цьому позивач не надав жодних обґрунтувань та доказів на підтвердження того, яким чином розраховувалась сума, необхідна для сплати судового збору, та чи передбачались кошти на сплату судового збору за подання позову про стягнення з ПП «Даймлер» збитків у розмірі 391 422,50 грн
Тобто на сплату судового збору Державній екологічній інспекції у Чернігівській області на 2019 рік були передбачені кошти у розмірі 65 314,00 грн, однак позивач попри це із зазначеним позовом до суду не звертався.
Надані позивачем виписки з казначейського рахунку за 15.07.2019, за 18.07.2019, за 01.08.2019, свідчать лише про недостатність залишку коштів на сплату судового збору за подання цього позову, починаючи з 15.07.2019, проте не можуть підтверджувати відсутність коштів на сплату судового збору за увесь попередній період (майже вісім місяців).
Разом з тим, у своїх поясненнях позивач зазначає про направлення в листопаді 2018 року претензій відповідачу про відшкодування завданих збитків і про отримання 23.11.2018 відповіді від останнього на цю претензію.
Отже, позивач ще у кінці листопада 2018 року - грудні 2018 року міг звернутись до суду із позовом.
Доказів, які підтверджують відсутність у позивача коштів на сплату судового збору у 2018 році, суду не надано.
Також не надано суду доказів, які підтверджують звернення Державною екологічної інспекцією у Чернігівській області до розпорядника бюджетних коштів з метою отримання додаткових коштів для сплати судового збору, що свідчить про невжиття ним належних заходів для захисту громадських інтересів.
У своїх листах від 18.02.2019 №12-12/496, від 01.08.2019 №15-09/2149 Державна екологічна інспекція у Чернігівській області вказує на те, що не буде самостійно звертатись до суду із позовом.
Внаслідок невжиття заходів для подання позову суду із позовом про стягнення збитків з ПП «Даймлер» бюджет територіальної громади м. Прилуки позбавлений можливості отримати кошти у значних розмірах.
Рішенням господарського суду Чернігівської області від 04.12.2019, повний текст якого складений 16.12.2019, у задоволені цього позову відмовлено.

Суд, встановивши факт забруднення землі Приватним підприємством «Даймлер», визнав недоведеним визначення розміру заподіяної шкоди.

Як встановив суд, причиною цього є неналежні підготовка та оформлення відповідних матеріалів працівниками Державної екологічної інспекції у Чернігівській області.

Відповідно до ч. 1, 11 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, який повинен надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Згідно зі ст. 364 Кримінального кодексу України зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб, - карається арештом на строк до шести місяців або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, із штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.1).

Таким чином, неналежне збирання і оформлення матеріалів перевірки, невжиття належних заходів для подання позову та відмова від звернення до суду щодо стягнення шкоди, завданої внаслідок забруднення земельної ділянки, свідчить про умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи - ПП «Даймлер», всупереч інтересам служби, визначеними Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» та Положення про Державну екологічну інспекцію у Чернігівській області, та про завдання істотної шкоди охоронюваним законом громадським інтересам (територіальної громади м. Прилуки) у виді несплати ПП «Даймлер» до місцевого бюджету грошових коштів у значних розмірах

З огляду на викладені обставини у їх сукупності, суд вбачає наявність порушення посадовими особами Державної екологічної інспекції у Чернігівській області законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 Кримінального кодексу України.

Згідно з ч. 7 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

Встановивши факт нездійснення захисту позивачем інтересів держави перед зверненням з позовом до суду, прокурор не перевірив наявність чи відсутність в діях посадових осіб Державної екологічної інспекції у Чернігівській області ознак кримінального правопорушення.

З метою прийняття відповідного процесуального рішення, суд вважає за необхідне надіслати до Прокуратури Чернігівської області дану окрему ухвалу.

Керуючись ст. 234, 235, 246 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Окрему ухвалу у справі №927/701/19 направити до Прокуратури Чернігівської області (вул. Князя Чорного, 9, м. Чернігів, 14000) для внесення відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для організації розслідування за вказаним фактом.

2. Про результати розслідування за вказаним фактом та вжиті заходи повідомити суд у двомісячний строк з дня отримання цієї ухвали.

Додаток: копії матеріалів справи згідно опису на 74 аркушах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею 16.12.2019. Ухвалу може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду, з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, у строки, визначені ст. 256 цього Кодексу.

Веб-адреса Єдиного державного реєстру судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Суддя В.В. Шморгун