ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10 грудня 2019 року м. Черкаси справа № 925/1084/19

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого - судді Довганя К.І., з секретарем судового засідання Дяченко Т.В. за участю представників: прокурора - Олійник І.А. за посвідченням, представників: першого відповідача - Тарасенка Ю.М. за довіреністю, другого відповідача - Бойка В.В. особисто, третього відповідача Горбенка К.О. адвоката за ордером, розглянувши у підготовчому засіданні в м. Черкаси справу за позовом першого заступника керівника Уманської місцевої прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, до ОСОБА_1 та до фермерського господарства "Ювалон" про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсною додаткової угоди,

ВСТАНОВИВ:

Заявлено позов в якому перший заступник керівника Уманської місцевої прокуратури просить:

1) визнати незаконним і скасувати наказ Головного управління Держземагенства у Черкаській області про внесення змін до договору оренди землі від 30.11.2015 №23-6092/14-15-СГ у частині передачі в оренду земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної форми власності площею 3,0872 га з кадастровим номером :02:001:0202.

2) визнати недійсною додаткову угоду від 10.12.2015 до договору оренди землі від 29.07.2013, укладеного між Головним управлінням Держземагенства в Черкаській області та ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 3,0872 га кадастровим номером :02:001:0202, що знаходиться в адміністративних межах Добрянської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Справа розглядається в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 24 жовтня 2019 року підготовче засідання у справі відкладалося за клопотанням другого відповідача до 10 год. 30 хв. на 10 грудня 2019 року.

15 листопада 2019 року на адресу суду першим відповідачем подано клопотання про застосування позовної давності в якому він просив відмовити в задоволенні позовних вимог повністю, застосувавши позовну давність.

В підготовчому засіданні представник першого відповідача клопотання про застосування позовної давності підтримав.

Суд розглянувши клопотання та заслухавши представника першого відповідача вважає за необхідне прийняти клопотання до розгляду.

В підготовчому засіданні 10 грудня 2019 року судом встановлено, що Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду справу № 912/2385/18 за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до ТОВ "Укртранссервіс-груп", Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577,26 грн. передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду, у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми в частині застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2019 року прийнято до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року.

У своїй ухвалі Велика Палата Верховного Суду зазначила, що за висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно п. 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках встановлених п. 7 ч. 1 ст. 228 цього кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі №925/1072/19 до перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18 у подібних правовідносинах щодо застосування судом ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Разом з цим суд враховує, що Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №925/1095/18 також дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Враховуючи вищенаведене, та керуючись п.7 ч. 1 ст. 228, ст. 229, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти до розгляду клопотання першого відповідача про застосування строку позовної давності.

2. Провадження у справі №925/1084/19 зупинити до перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

3. Копію ухвали надіслати прокурору та сторонам.

Ця ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і протягом десяти днів може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя К.І.Довгань