УХВАЛА

18 грудня 2019 року

м. Київ

Справа № 921/168/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Чумака Ю. Я.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Зборівського районного споживчого товариства

на рішення Господарського суду Тернопільської області від 18.07.2019 і постанову Західного апеляційного господарського суду від 04.11.2019 у справі

за позовом Зборівського районного споживчого товариства

до Бзовицької сільської ради

про визнання права власності на нежитлову будівлю магазину,

ВСТАНОВИВ:

10.12.2019 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Зборівського районного споживчого товариства на рішення Господарського суду Тернопільської області від 18.07.2019 і постанову Західного апеляційного господарського суду від 04.11.2019 у справі №921/168/19, подана 03.12.2019.

Подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються, зокрема, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти, розміри ставок судового збору, порядок сплати та звільнення від сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги), за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до підпунктів 1, 2, 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час подання позовної заяви у цій справі) ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року встановлено у розмірі 1 921,00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Судовий збір із позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Позов у цій справі подано у березні 2019 року, а предметом спору є вимога про визнання права власності на нежитлову будівлю магазину.

Отже, за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Тернопільської області від 18.07.2019 і постанову Західного апеляційного господарського суду від 04.11.2019 у справі № 921/168/19 скаржник мав сплатити судовий із розрахунку вимоги майнового характеру, а саме: ?вартість майна * 1.5 % * 200 %?.

Зборівське районне споживче товариство додало до касаційної скарги платіжне доручення від 25.11.2019 № 353, яке підтверджує сплату судового збору на суму 3 842,00 грн.

Оскільки касаційну скаргу подано безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду без матеріалів справи, у колегії суддів немає можливості з`ясувати дійсну вартість спірного майна і належну до сплати за подання касаційної скарги суму судового збору.

У зв`язку з цим, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги, скаржнику необхідно надати суду документи на підтвердження реальної вартості спірного майна та сплатити судовий збір виходячи із цієї вартості, який має бути перерахований за такими реквізитами: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA7026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; символ звітності банку: 207 і надати належні докази сплати судового збору касаційному суду.

Ураховуючи викладене касаційна скарга, подана без додержання відповідних вимог чинного процесуального законодавства, підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Виходячи з положень частини 2 статті 292 та статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення скаржником недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Згідно з частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Зборівського районного споживчого товариства на рішення Господарського суду Тернопільської області від 18.07.2019 і постанову Західного апеляційного господарського суду від 04.11.2019 у справі № 921/168/19 залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків до 09.01.2020 року, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів з дня вручення її скаржникові.

2. У разі невиконання вимог Суду, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. Я. Чумак