УХВАЛА

м. Київ

15.12.2019Справа № 910/17357/19

Суддя Господарського суду міста Києва Шкурдова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви від 09.12.2019 року

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Будпромексплуатація»

до відповідача: публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик»

про визнання недійсними результатів аукціону

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будпромексплуатація» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» про визнання недійсними результатів електронного аукціону.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що yа підставі рішення Правління Національного банку України від 18 червня 2019 року №415-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ХРЕЩАТИК» виконавча дирекція Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняла рішення №1548 від 19 червня 2019 року про здійснення процедури ліквідації ПАТ «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК ХРЕЩАТИК».

Рішенням Фонду №446 від 06.09.2019р. було затверджено умови продажу активу ПАТ Комерційний банк "Хрещатик" та визначено його активи такими, що підлягають продажу на відкритих торгах (аукціоні). 04.10.2019 року в електронній торговій системі https://prozorro.sale відбувся аукціон з реалізації активу ПАТ "Комерційний банк "Хрещатик" (квартири), переможцем аукціону визнано ТОВ «ФК «Ін вест Хаус». Позивач вважає, що проведений електронний аукціон є незаконним та таким, що підлягає скасуванню й визнанню недійсним, з огляду на те, що продані квартири є самочинно реконструйовані та у ПАТ КБ «Хрещатик» не виникло право власності на самочинно реконструйовані (об`єднані) квартири. Позивач зазначає, що при організації і проведенні аукціону з продажу квартир допущено порушення, яке призвело до спотворення інформації про лот, що в результаті призвело до опублікування в оголошенні про даний лот недостовірної інформації, фактично і введено в оману потенційних покупців, цим порушено права та законні інтереси позивача, в істині об`єктивності та достовірності інформації про цей лот. Позивач обґрунтовує своє право на звернення з позовом до суду наявністю майнового інтересу на незаконно реалізовані на електронному аукціоні квартири.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Таким чином, в контексті вищезазначеної статті та завдань господарського судочинства звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому особа повинна довести, що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.

Заінтересованість повинна мати правовий характер, який виявляється в тому, що рішення суду повинно мати правові наслідки для позивача.

Заінтересованість повинна мати об`єктивну основу. Юридична заінтересованість не випливає з факту звернення до суду, а повинна передувати йому. Тому для відкриття провадження у справі недостатньо лише твердження позивача, наведеного у позовній заяві, про порушення права, свободи або законного інтересу. (п.59 постанови Верховного Суду від 20.02.2019 у справі №522/3665/17).

За своїм смисловим навантаженням термін «законний інтерес» є тотожним «охоронюваному законом інтересу», оскільки саме законність обумовлює надання інтересу правової охорони.

Поняття законного (охоронюваного законом) інтересу міститься в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 1-10/2004, згідно з яким поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Ознаки, притаманні законному інтересу, визначені у вже згадуваному рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 1-10/2004. Поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом.

Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Розмежовуючи суб`єктивне право, і пов`язаний з ним інтерес, Конституційний Суд України зазначає, що перше є особливим дозволом, тобто дозволом, що відображається у відомій формулі: "Дозволено все, що передбачено у законі", а друге - простим дозволом, тобто дозволом, до якого можна застосовувати не менш відоме правило: "Дозволено все, що не забороняється законом".

Інтерес, навіть перебуваючи під охороною закону чи права, на відміну від суб`єктивного права, не має такої правової можливості, як останнє, оскільки не забезпечується юридичним обов`язком іншої сторони. Законний інтерес відбиває лише легітимне прагнення свого носія до того, що не заборонено законом, тобто тільки його бажання, мрію, потяг до нього, а отже - й не юридичну, а фактичну (соціальну) можливість.

Це прагнення у межах сфери правового регулювання до користування якимось конкретним матеріальним або нематеріальним благом. Відмінність такого блага від блага, яке охоплюється змістом суб`єктивного права, полягає в тому, що користування благом, на яке особа має право, визначається можливістю в рамках закону, а до якого має законний інтерес - без вимог певних дій від інших осіб або чітко встановлених меж поведінки.

Звертаючись з позовом до суду позивач зазначає про наявність майнового інтересу на незаконно реалізовані на електронному аукціоні квартири, в той час не зазначає які саме його права чи охоронювані законом інтереси порушені проведенням електронного аукціону, при цьому матеріали позову не містять доказів того, що позивач приймав участь у проведенні електронних торгів.

У разі встановлення обставин, що свідчать про очевидну відсутність законного інтересу (матеріально-правової заінтересованості), суд не має підстав для відкриття провадження у справі, про що також зазначено в постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі №522/3665/17.

У пункті 53 рішення від 08.04.2010 у справі "Меньшакова проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням у випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить змісту пункту 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і має легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між застосованими засобами та метою, якої необхідно досягти (див. рішення ЄСПЛ від 28.05.1985 у справі "Ашинґдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom), пункт 57, Series A, № 93).

З огляду на те, що позивач звертаючись з даним позовом до суду не зазначив та не обґрунтував які його права та законні інтереси порушені проведенням електронного аукціону з продажу квартир, суд приходить до висновку, що дана позовна заява підлягає поверненню на підставі п.4 ст.174 ГПК України.

Керуючись статтями 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Будпромексплуатація» - повернути.

Дана ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.235 ГПК України та може бути оскаржено у встановленому ст.256 ГПК України порядку.

Суддя Шкурдова Л.М.

Додаток: позовна заява та додані до неї документи.