ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/5589/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Дроботової Т. Б. - головуючого, Пількова К. М., Чумака Ю. Я.,

секретар судового засідання - Грузицька І. В.,

за участю представників:

позивача - Брацкової О. С.,

відповідача - не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного підприємства "ОККО-Бізнес Контракт"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2019 (судді: Разіна Т. І., Тарасенко К. В., Іоннікова І. А.) та ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 (суддя Літвінова М. Є.) у справі

за позовом Приватного підприємства "ОККО-Бізнес Контракт"

до "Pegasus Logistic LTD"

про стягнення 9 840 000,00 євро,

В С Т А Н О В И В:

1. Короткий зміст позовних вимог і судових рішень

1.1. У травні 2018 року Приватне підприємство "ОККО-Бізнес Контракт" (далі - ПП "ОККО-Бізнес Контракт") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до "Pegasus Logistic LTD" про стягнення 9 840 000,00 євро, що у гривневому еквіваленті становить 178 141 047,85 грн, у зв`язку із непоставкою відповідачем позивачеві товару за контрактом від 01.07.2016 на спірну суму попередньої оплати і неповернення такої передоплати.

1.2. У подальшому 30.05.2018 ПП "ОККО-Бізнес Контракт" подало до господарського суду заяву про залишення позову без розгляду.

1.3. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 (суддя Літвінова М. Є.) позов ПП "ОККО-Бізнес Контракт" залишено без розгляду. Стягнуто з ПП "ОККО-Бізнес Контракт" на користь Державного бюджету України 614 938,00 грн недоплаченого судового збору.

Місцевий господарський суд, ураховуючи реалізацію позивачем процесуального права на подання заяви про залишення позову без розгляду, поданої до початку розгляду справи по суті і підписаної уповноваженою особою, дійшов висновку про задоволення цієї заяви та залишення позову без розгляду згідно з пунктом 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України. Водночас суд зазначив, що оскільки факт недоплати позивачем судового збору господарський суд з`ясував у процесі розгляду справи, є правові підстави для стягнення з позивача у дохід держбюджету належної суми судового збору за результатами вирішення спору - 614 938,00 грн.

1.4. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2019 (судді: Разіна Т. І., Тарасенко К. В., Іоннікова І. А.) ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 залишено без змін із тих самих підстав.

2. Короткий зміст касаційної скарги і заперечення на неї

2.1. ПП "ОККО-Бізнес Контракт", не погоджуючись з ухваленими у справі судовими рішеннями в частині стягнення з позивача недоплаченого судового збору, подало касаційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2019 у частині стягнення з позивача недоплаченого судового збору та ухвалити нове рішення.

Підставами для скасування судових рішень в оскарженій частині ПП "ОККО-Бізнес Контракт" вважає неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме частини 2 статті 19 Конституції України, частини 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір", частини 11 статті 176, частини 3 статті 232 Господарського процесуального кодексу України, що, на думку підприємства, призвело до ухвалення незаконного судового рішення. Зокрема, скаржник наголошує, що процесуальні норми передбачають чітку послідовність дій суду та їх наслідки у разі відкриття провадження у справі за позовною заявою, поданою без додержання вимог статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, чого суди не дотримали, та акцентує на помилковості висновків судів про необхідність стягнення з позивача суми недоплаченого судового збору за результатами вирішення спору. При цьому скаржник зазначає, що суд може вирішити спір виключно у результаті розгляду справи по суті, про що відповідно до частини 3 статті 232 Господарського процесуального кодексу України ухвалюється судове рішення.

2.2. Від відповідача відзиву на касаційну скаргу не надійшло.

3. Розгляд касаційної скарги та позиція Верховного Суду

3.1. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи, перевіривши матеріали справи щодо правильності застосування господарськими судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу необхідно задовольнити з таких підстав.

3.2. Як установили суди і свідчать матеріали справи, ПП "ОККО-Бізнес Контракт" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до "Pegasus Logistic LTD" про стягнення 9 840 000,00 євро.

Згідно з ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.05.2018 відкрито провадження у справі № 910/5589/18; вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 07.12.2018; зупинено провадження у справі № 910/5589/18.

30.05.2018 від ПП "ОККО-Бізнес Контракт" до господарського суду надійшла заява про залишення позову без розгляду.

07.12.2018 поновлено провадження у справі № 910/5589/18 (ухвала місцевого господарського суду від цієї дати).

Згідно з ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2018 підготовче засідання у цій справі відкладено на 21.01.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 залишено без розгляду позов ПП "ОККО-Бізнес Контракт". Стягнуто з підприємства на користь Державного бюджету України 614 938,00 грн недоплаченого судового збору.

Цю ухвалу залишено без змін згідно з постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2019.

Предметом касаційного оскарження є постанова апеляційного господарського суду від 16.10.2019 та ухвала місцевого господарського суду від 21.01.2019 у частині стягнення з позивача судового збору (пункт 2 резолютивної частини цієї ухвали).

3.3. Згідно з частиною 3 статті 304 Господарського процесуального кодексу України касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанції розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

За змістом частини 1 статті 176 Господарського процесуального кодексу України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Разом із тим суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (частини 11, 12, 13 статті 176 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 226 зазначеного Кодексу суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

У частині 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Ураховуючи, що позивач - ПП "ОККО-Бізнес Контракт" реалізував процесуальне право на подання заяви про залишення позову без розгляду, яка, як установив суд першої інстанції, подана до початку розгляду справи по суті і підписана уповноваженою особою позивача, зважаючи на викладені положення процесуального законодавства, місцевий господарський суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення такої заяви та залишення позову без розгляду згідно з пунктом 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України. У наведеній частині, як свідчить зміст касаційної скарги, ухвалу і постанову господарських судів підприємство не оскаржує.

Разом із тим місцевий господарський суд, з яким погодився апеляційний господарський суд, установивши у підготовчому засіданні факт недоплати позивачем судового збору, помилково достягнув із позивача спірну суму судового збору, оскільки згідно з пунктами 11-13 частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України за змістом якої суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, не пізніше наступного дня постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивачеві і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали; якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків; якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду. Можливості достягнення суми судового збору з позивача у такому разі у господарському процесуальному законодавстві не передбачено.

Водночас колегія суддів зазначає, що у цьому випадку суд не вирішував спір по суті; як уже зазначалося, позов залишено без розгляду у зв`язку з поданням позивачем до початку розгляду справи по суті заяви про залишення позову без розгляду, що, у свою чергу, унеможливлює висновок суду про стягнення належної суми судового збору з позивача за результатами вирішення спору по суті.

4. Висновки Верховного Суду

4.1. За змістом статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

4.2. Ураховуючи викладене, а також зважаючи на те, що доводи, наведені у касаційній скарзі, отримали підтвердження, судові рішення у справі в оскарженій частині необхідно змінити шляхом виключення із резолютивної частини ухвали пункту 2 про стягнення з позивача судового збору та залишити без змін оскаржені судові рішення в іншій частині; касаційну скаргу необхідно задовольнити.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу Приватного підприємства "ОККО-Бізнес Контракт" задовольнити.

Змінити постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2019 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 у справі № 910/5589/18, виключивши із резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 пункт 2 про стягнення з Приватного підприємства "ОККО-Бізнес Контракт" 614 938,00 грн судового збору. В решті ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2019 у справі № 910/5589/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Т. Б. Дроботова

Судді К. М. Пільков

Ю. Я. Чумак