ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2019 року Справа № 923/345/19

Господарський суд Херсонської області у складі суддів Литвинової В.В. (головуючий), Гридасова Ю. В., Закуріна М. К. при секретарі Горголь О. М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: ОСОБА_1 , м. Херсон

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Пансіонат "Петровець", м. Херсон

до відповідача-1:Товариства з обмеженою відповідальністю "Пансіонат "Петровець", м.Херсон

до відповідача-2:Державного реєстратора Херсонської міської ради Херсонської області Сидорова Володимира Анатолійовича, м.Херсон

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , м.Черкаси

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , м.Херсон

про визнання рішення загальних зборів недійсним та скасування реєстраційного запису

за участю представників сторін:

від позивача - Рейлян М. С.,

від відповідача-1- Корнелюк В. В.,

від відповідача-2 -Сидоров В.А.,

від третьої особи ОСОБА_2 - Заверюха К.О.,

від третьої особи ОСОБА_3 - не прибув.

06.05.2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пансіонат "Петровець", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3 та державний реєстратор Херсонської міської ради Херсонської області Сидоров Володимир Анатолійович про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Пансіонат "Петровець", оформленого протоколом від 14 грудня 2017 року, та скасування реєстраційного запису Державного реєстратора Херсонської міської ради Сидорова В.А. № 7018797.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.05.2019 визначено суддю по справі - Ярошенко В.П.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 07.05.2019 ОСОБА_1 відмовлено в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 08.05.2019 відкрито провадження у справі № 923/345/19. Ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

04.06.2019 року від позивача надійшло клопотання про залучення до участі у справі державного реєстратора Херсонської міської ради Херсонської області Сидорова Володимира Анатолійовича у якості співвідповідача. Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 06.06.2019 державного реєстратора Херсонської міської ради Херсонської області Сидорова Володимира Анатолійовича виключено зі складу третіх осіб та залучено його до участі у справі № 923/345/19 як відповідача-2.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 02.08.2019 року у справі № 923/345/19 задоволено клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, та зупинено провадження до набрання законної сили рішенням у справі № 923/630/19.

Постановою Південно-Західного апеляційного господарського суду від 16.09.2019 ухвалу Господарського суду Херсонської області від 02.08.2019 у справі № 923/345/19 скасовано.

Ухвалою у справі № 923/345/19 призначено підготовче судове засідання у справі на 04.10.2019 .

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду №445 від 04.10.2019 призначено повторний авторозподіл справи № 923/345/19 у зв`язку із задоволенням самовідводу судді Ярошенко В.П.

За результатами повторного автоматизованого розподілу справу № 923/345/19 передано до провадження судді Литвиновій В. В.

Ухвалою суду від 07.10.2019 справу прийнято до провадження суддею Литвиновою В.В. та призначено колегіальний розгляд справи №923/345/19.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів призначено колегію для розгляду справи №923/345/19 у складі головуючого судді Литвинової В.В., суддів Гридасова Ю.В. та Закуріна М.К.

Ухвалою господарського суду Херсонської області від 25 листопада 2019 року було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 16 грудня 2019 року.

Позивач наполягає на задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у позові.

Позивач стверджує, що 14.12.2017 р. учасником товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець» з внеском до статутного капіталу товариства в 2320438,41 грн., що є еквівалентним частці у статутному капіталі товариства в 25% ОСОБА_3 в особі представника за довіреністю гр.. ОСОБА_4 було проведено загальні збори учасників товариства, оформлених протоколом від 14.12.2017 р. Рішення, прийняті на вищевказаних зборах товариства, на думку позивача, є недійсними, оскільки жодний з учасників товариства не був повідомлений про день, час та місце проведення загальних зборів товариства, порядок денний не отримував; жодний із учасників товариства участі у загальних зборах не приймав. Посилаючись на приписи Закону України «Про господарські товариства», позивач наголошує, що вищезазначені загальні збори були проведені за відсутності кворуму, особою без будь-яких повноважень, за неналежною процедурою; просить визнати недійсними рішення загальних зборів учасників товариства, оформлених протоколом від 14.12.2017 р. та скасувати реєстраційний запис від 19.12.2017 р. №7018797 державного реєстратора Сидорова Володимира Анатолійовича, внесений до Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відносно ТОВ «Пансіонат «Петровець».

Відповідач-1 (представник Герасимюк С.С. ) проти позову заперечує, у відзиві (т.2 а.с.11,12) зазначив наступне.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 02.04.2019 по справі № 766/1371/18 позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець», треті особи без самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконним рішення загальних зборів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задоволено. Постановою Херсонського апеляційного суду Херсонської області від 29.05.2019 по справі № 766/1371/18 вищевказане рішення Херсонського міського суду Херсонської області скасовано, провадження по справі в частині позовних вимог ОСОБА_1 про визнання незаконним рішення загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат Петровець» від 14.12.2017 закрито; у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ТОВ «Пансіонат «Петровець», треті особи без самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовлено.

На думку представника відповідача-1 Герасимюка С.С. , на даний час директором та уповноваженим представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець» є Герасимюк Сергій Сергійович . У відзиві наголошує, що ОСОБА_1 повідомлялась про проведення загальних зборів та порядок денний належним чином - поштовим листом від 13.10.2017р. Зазначає, що не існує норми законодавства (чинного на час прийняття оскаржуваного рішення загальних зборів учасників), яка б передбачала такий наслідок як недійсність рішення загальних зборів у випадку відсутності доказів повідомлення учасника про проведення загальних зборів.

За твердженням представника відповідача-1 Герасимюка С.С. , зі змісту позовної заяви не вбачається, в чому саме полягає порушення прав та охоронюваних законом інтересів ОСОБА_1 саме як учасника Товариства. Вказаним рішенням змінено Директора Товариства, але це ніяк не впливає на права та обов`язки ОСОБА_1 як учасника Товариства. ОСОБА_1 не мала можливості голосувати з приводу її звільнення з посади Директора ТОВ «Пансіонат «Петровець», відповідно, її участь в розгляді порядку денного загальними зборами учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець» (з урахуванням визначеного порядку денного), не могла вплинути на результати прийняття оскаржуваного рішення загальними зборами учасників. Заявлені ОСОБА_1 в позовній заяві підстави не відносяться до таких, що є безумовними, вказані порушення не могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення в силу ч.3 ст. 99 ЦК України.

Щодо отримання ОСОБА_2 повідомлення про проведення Загальних зборів учасників та порядок денний вказаних Загальних зборів учасників представник відповідача-1 Герасимюк С.С. зазначив наступне.

Рішення Загальних зборів було прийнято за результатами проведення загальних зборів учасників в м. Чернігові 14.12.2017, що підтверджується протоколом загальних зборів, посвідченим приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Вінніченко Ж.В. та зареєстровано в реєстрі за № 1354 1355 від 14.12.2017. На вказаних Загальних зборах учасників була присутня ОСОБА_2 . Враховуючи, що ОСОБА_2 була присутня під час проведення Загальних зборів та мала можливість і реалізовувала свої права як учасник Товариства під час голосування й прийняття рішення загальними зборами учасників - відсутність доказів її повідомлення не може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець» від 14.12.2017

Крім того, представник відповідача-1 Герасимюк С.С. наголошує, що ще 25.01.2018 ОСОБА_1 звернулась до Херсонського міського суду Херсонської області із позовною заявою про визнання недійсними рішення загальних зборів ТОВ «Пансіонат Петровець», поновлення на посаді директора Товариства, стягнення на її користь нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, стягненні з ТОВ на її користь компенсації за всі дні невикористаної основної щорічної відпустки у розмірі 4381 грн., стягнення із Товариства на її користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 19.12.2017 до дня поновлення на роботі. Тобто, навіть якщо допустити, що ОСОБА_1 не отримала порядок денний та повідомлення про час та місце проведення загальних зборів - станом на 25.01.2018 року у неї вже була копія протоколу загальних зборів учасників Товариства від 14.12.2017.

Представник відповідача-1 Герасимюк С.С. вважає, що в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання рішення загальних зборів недійсними має бути відмовлено у зв`язку із спливом позовної давності.

Враховуючи, що вимоги ОСОБА_1 про скасування реєстраційного запису є похідними від вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець» від 14.12.2017, то в задоволенні вказаних вимог має бути відмовлено за необґрунтованістю.

Відповідач-1 (представник Корнелюк В.В. ) позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач-2 письмового відзиву на позов не надав, в судовому засіданні наголосив, що під час проведення реєстраційних дій керувався Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» і жодним чином не порушував приписи вищезазначеного закону.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 - підтримує позовні вимоги в повному обсязі. Письмового відзиву не надала, в Заяві свідка зазначила, що письмового запрошення на Загальні Збори учасників товариства, які мали відбутися 14 грудня 2017 року та порядок денний на вказані збори ні поштою, ні на руки не отримувала. На загальних зборах, які мали відбутися 14.12.2017 р., вона присутня не була, уповноважених представників не направляла, згоди вписувати її в Протокол не надавала, про проведення вказаних зборів дізналась пізніше, з тексту сфальсифікованого протоколу від 14.12.2017 р.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 - проти позову заперечує, вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими. Зазначає, що Позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених ним у позовній заяві обставин, зокрема щодо недійсності оскаржуваного рішення загальних зборів від 14.12.2017, відсутності кворуму, відсутності ОСОБА_2 під час проведення загальних зборів учасників. Звертає увагу суду, що рішення Херсонського міського суду Херсонської області по справі 766/1371/18 від 02.04.2019 було скасовано Постановою Херсонського апеляційного суду від 29.05.2019 року. Посилаючись на ст..ст. 204, 237, 238, 239 244, не погоджується з висновками Позивача щодо недопустимості участі в проведенні загальних зборів в якості представника учасника за нотаріально посвідченою довіреністю іншої особи, якщо вона не є учасником ТОВ. Вважає, що Позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів наявності безумовних підстав для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону, на які посилається Позивач у своїй позовній заяві, а в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , про визнання рішення загальних зборів недійсними, має бути відмовлено у зв`язку із спливом позовної давності. Щодо вимог ОСОБА_1 про скасування реєстраційного запису, які є похідними від вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець» від 14.12.2017, то в задоволенні вказаних вимог має бути відмовлено за необґрунтованістю.

В судове засідання 16.12.2019 р. представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_3 - не прибув, причини неявки не повідомив. Ухвалу суду про відкриття провадження у справі від 08.05.2019 р. отримав особисто ОСОБА_3 13.05.2019 р. (т.1 а.с.59), ухвали суду від 06.06.2019 р., від 26.06.2019 р., від 29.10.2019 р. отримував особисто ОСОБА_3 , що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень (т.1 а.с.101, т.3 а.с.1, т.3 а.с.32). Ухвали суду від 02.08.2019 р., від 19.09.2019 р., від 04.10.2019 р., від 07.10.2019 р., від 11.11.2019 р. повернулись до суду з відміткою Укрпошти: інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо пересилання поштового відправлення (т.2 а.с.64-69, а.с.120-123, т.3 а.с.35-44, 90-93). Ухвала суду від 25.11.2019 р. про закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті повернулась до суду з відміткою Укрпошти: інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо пересилання поштового відправлення. Представник третьої особи (адвокат Сергет В.В.) 25.11.2019 р. надавав суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника (т.3, а.с.85), в якому просив провести слухання по справі, призначене на 25.11.2019 р., за його відсутності; проти закінчення підготовчого засідання не заперечував.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив, зокрема, висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989). Відтак, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду справи.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведене, суд зазначає, що третя особа ОСОБА_3 та його представник не були позбавлені права та можливості ознайомитись з ухвалами, винесеними по даній справі, у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Враховуючи викладене, суд констатує, що третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_3 та його представник - адвокат Сергет В.В. - були обізнані про розгляд Господарським судом Херсонської області справи №923/345/19; в судове засідання 16.12.2019 р. не прибули, причини неявки не повідомили, хоча ухвалою від 25.11.2019 р. суд визнавав явку представників сторін обов`язковою.

В судовому засіданні 16.12.2019 року після розгляду справи по суті оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників, які прибули в судове засідання, суд

в с т а н о в и в:

Учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець» (далі - товариство, ТОВ «Пансіонат «Петровець») є ОСОБА_1 (позивач) з внеском до статутного капіталу товариства 2320438,41 грн., що є еквівалентним 25% частки у статутному капіталі Товариства; ОСОБА_2 (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача) - розмір внеску до статутного капіталу 4640876,84 грн., що є еквівалентним 50% частки у статутному капіталі Товариства та ОСОБА_3 (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача) з внеском до статутного капіталу Товариства 2320438,41 грн., що є еквівалентним 25% частки у статутному капіталі Товариства. Вищевикладене підтверджується Статутом товариства (т. 1 а.с.23-29), затвердженим загальними зборами учасників (Протокол від 18.01.2016 року) та Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Судом встановлено, що 14.12.2017 року було проведено загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець», оформлені протоколом від 14 грудня 2017 року (т.1 а.с.30), з наступним порядком денним.

1. Обрання Голови та Секретаря ТОВ «Пансіонат «Петровець».

2. Звільнення керівника ТОВ «Пансіонат «Петровець».

3. Обрання керівника ТОВ «Пансіонат «Петровець».

В протоколі зазначено, що на зборах присутні ОСОБА_2 (50% статутного капіталу) та ОСОБА_4 , що діє від імені ОСОБА_3 (25% статутного капіталу) на підставі Довіреності, зареєстрованій в реєстрі за №321 від 11.02.2016 р.

За наслідком обговорення на загальних зборах було прийнято наступні рішення.

1.Обрати ОСОБА_4 головою Загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець» та Герасимюка Сергія Сергійовича секретарем Загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець».

2.Звільнити ОСОБА_1 з посади керівника ТОВ «Пансіонат «Петровець» за неналежне виконання посадових обов`язків.

3.Призначити Герасимюка Сергія Сергійовича на посаду керівника ТОВ «Пансіонат «Петровець» з 15.12.2017 р.

Матеріалами справи підтверджується, що на підставі вищевказаного протоколу від 14.12.2017 р. державним реєстратором Сидоровим Володимиром Анатолійовичем до Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відносно ТОВ "Пансіонат «Петровець»" був здійснений наступний реєстраційний запис: «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 19.12.2017 №7018797; Сидоров Володимир Анатолійович; Херсонська міська рада Херсонської області; зміна керівника юридичної особи» (т.1 а.с.38).

Позивачка звернулась до суду з позовними вимогами про визнання недійсними рішень загальних зборів товариства, оформлених Протоколом від 14.12.2017 р., та скасування реєстраційного запису Державного реєстратора Херсонської міської ради Херсонської області Сидорова В.А. № 7018797, здійсненого на виконання вищевказаного рішення, оскільки вважає, що рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець», оформлені протоколом від 14 грудня 2017року, прийняті з порушенням Статуту товариства, чинного законодавства та порушують її корпоративні права.

Заслухавши пояснення представників позивача, відповідачів та третіх осіб, які прибули в судове засідання, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 113 Цивільного кодексу України господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками.

Згідно з ч. 1 ст. 50 Закону України "Про господарські товариства" товариством з обмеженою відповідальністю визнається товариство, що має статутний капітал, розділений на частки, розмір яких визначається установчими документами.

Частиною 1 ст. 167 ГК України визначено, що корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до вимог закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про господарські товариства" учасники товариства мають право:

а) брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом;

б) брати участь у розподілі прибутку товариства та одержувати його частку (дивіденди). Право на отримання частки прибутку (дивідендів) пропорційно частці кожного з учасників мають особи, які є учасниками товариства на початок строку виплати дивідендів;

в) вийти в установленому порядку з товариства;

г) одержувати інформацію про діяльність товариства. На вимогу учасника товариство зобов`язане надавати йому для ознайомлення річні баланси, звіти товариства про його діяльність, протоколи зборів;

д) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, в порядку, встановленому законом.

Учасники можуть мати також інші права, передбачені законодавством і установчими документами товариства.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Закону України "Про господарські товариства" вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.

Згідно приписів ст..61 Закону України «Про господарські товариства» - про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" №13 від 24.10.2008 p., суди мають враховувати, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.

Відповідно до п. 2.12. Постанови пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 №4 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних відносин" рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні статті 202 ЦК України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 ЦК України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 ЦК України.

Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути:

- невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства;

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів;

- позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Відповідно до п. 2.25. Постанови пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 №4 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних відносин" - згідно з положеннями частини п`ятої статті 61 Закону України "Про господарські товариства" про проведення загальних зборів ТОВ чи ТДВ учасники повідомляються передбаченим статутом способом із зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного.

Наведені норми законодавства вказують на те, що обов`язковою умовою повідомлення про скликання загальних зборів юридичної особи є одночасна наявність у такому повідомленні інформації про час, місце проведення зборів та інформації про питання, що будуть винесені на розгляд зборів (порядок денний).

Відсутність у повідомленні про проведення загальних зборів будь-якої з названих складових, як і відсутність самого повідомлення, може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів.

Відповідно до ст. 32 Статуту Товариства вищим органом управління товариством є загальні збори учасників.

Для проведення загальних зборів необхідним є повідомлення всіх учасників Товариства та надіслання останнім порядку денного не менш ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів учасників, що передбачено ст. 36 Статуту.

Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, 04.10.2019 року надано до матеріалів справи клопотання про приєднання доказів по справі (т.3 а.с.105-114), в якому вона просить поновити третій особі ОСОБА_3 встановлений законом строк на подання доказів як такий, що пропущений з поважних підстав та приєднати до матеріалів справи в якості доказу копію повідомлення про проведення загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець» та опису вкладення до цінного листа від 13.10.2017 р. В поданому клопотанні представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача, зазначає, що тільки 03.10.2019 р. ним було отримано від Герасимюка С.С. оригінал опису вкладення до цінного листа від 13.10.2017 року та повідомлення про проведення загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець». Раніше докази представник Лук ' янова подати не міг, оскільки документи зберігалися в Герасимюка С.С .

Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, 08.11.2019 року надано до матеріалів справи оригінал бланку опису вкладення до цінного листа, засвідчений календарним штемпелем ввідділу поштового зв`язку від 13.10.2017 р. на ім`я ОСОБА_1 .

На підставі ч.14 ст.32 ГПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд, прийнявши справу до провадження колегії суддів у складі суддів Литвинової В.В., Гридасова Ю.В., Закуріна М.К., в ухвалі від 07.10.2019 р. не встановлював строку для подання доказів.

Згідно приписів ч.3, 8 ст.80 ГПК України відповідач, третя особа,яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч.4 ст.168 ГПК України - пояснення третьої особи подаються в строк, встановлений судом.

Матеріалами справи підтверджується, що ухвалою Господарського суду Херсонської області від 08.05.2019 р. у даній справі третім особам встановлювався строк для подання до суду письмових пояснень відповідно до ст..168 ГПК України - не пізніше 05.05.2019 р.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 05.06.2019 р. у даній справі виправлено описку п.8 - встановлено строк третім особам для подання до суду письмових пояснень відповідно до ст..168 ГПК України - не пізніше 05.06.2019 року.

Згідно приписів ст..118 ГПК України - право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Розглянувши клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_3 (т.2 а.с.105) про приєднання доказів по справі, в якому він просить поновити третій особі ОСОБА_3 встановлений законом строк на подання доказів як такий, що пропущений з поважних підстав, з метою повного та всебічного з`ясування фактичних обставин справи, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вказаного клопотання.

Аналізуючи зміст доказів, які представник третьої особи ОСОБА_3 просить залучити до матеріалів справи в якості доказу - копію повідомлення про проведення загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець» та опису вкладення до цінного листа від 13.10.2017 р., суд вважає зазначити наступне.

Пунктом 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270 (далі - Правила) визначено, що оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Пунктом 11 Правил визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до п. 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Тобто до інших видів листів крім листів з оголошеною цінністю опис вкладення не передбачений.

Відповідно до пункту б Постанови Кабінету Міністрів України від 28.07.1997 № 799 «Про затвердження Порядку оформлення поштових відправлень з вкладенням матеріалів звітності, розрахункових документів і декларацій» опис вкладення поштового відправлення відправник складає із зазначенням у ньому, зокрема, поіменного переліку предметів вкладення.

Опис вкладення повинен відповідати пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, відповідно до якого працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом зазначеного пункту правил, для здійснення перевірки працівниками поштового відділення здійснюється перевірка відповідності вкладення опису, останній має містити поіменний перелік предметів.

Відповідно до п.2 Правил, розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Статтею 13 Закону України «Про поштовий зв`язок» передбачено порядок надання поштового зв`язку, зокрема, у абзаці 3 вказано, що у договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. У договорі, стороною якого є національний оператор зв`язку, укладеному у будь-якій формі, має міститися попередження про недопущення пересилання письмової кореспонденції, виконаної і розтиражованої друкарським способом, без вихідних даних (тираж, назва друкарні, номер замовлення та інше). За недотримання цієї вимоги несе відповідальність оператор поштового зв`язку.

З огляду на викладене, суд вважає, що належним доказом надіслання повідомлення є фіскальний чек та опис вкладення з переліком документів, в якому зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

Суд звертає увагу сторін, що представником ОСОБА_3 на підтвердження обставини належного повідомлення учасника ТОВ «Пансіонат «Петровець» ОСОБА_1 про призначення загальних зборів на 14.12.2017 року об 11:30 год. надано лише копію листа від 13.10.2017 року та копію опису вкладення до цінного листа від 13.10.2017 року, однак не надано фіскального чеку чи іншого документу, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що копія листа від 13.10.2017 року та копія опису вкладення до цінного листа від 13.10.2017 року не є належними та допустимими доказами обставин щодо належного повідомлення учасника ТОВ «Пансіонат «Петровець» ОСОБА_1 про місце, час проведення та порядок денний загальних зборів товариства, призначених на 14.12.2017 року; а рішення загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець», оформлене Протоколом від 14.12.2017 року, порушило корпоративні права ОСОБА_1 - її було позбавлено можливості взяти участь у загальних зборах товариства.

Відповідно до ст. 60 Закону України «Про господарські товариства» (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 50 відсотками голосів. Брати участь у зборах з правом дорадчого голосу можуть члени виконавчих органів, які не є учасниками товариства. Учасники зборів, які беруть участь у зборах, реєструються з зазначенням кількості голосів, яку має кожний учасник. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів. Голова зборів товариства організує ведення протоколу. Книга протоколів має бути у будь-який час надана учасникам товариства. На їх вимогу повинні видаватися засвідчені витяги з книги протоколів.

Згідно Протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець» від 14.12.2017 р. на загальних зборах був присутній ОСОБА_4 , який діяв від імені ОСОБА_3 , що володіє 25% статутного капіталу, на підставі Довіреності, зареєстрованій в реєстрі за №321 від 11.02.2016 року. Також в протоколі зазначено, що на зборах присутня ОСОБА_2 , що володіє 50% статутного капіталу.

Відповідно до ст..33 Статуту Товариства учасник товариства має право передати свої повноваження на загальних зборах учасників іншому учаснику або представникові іншого учасника товариства за нотаріально засвідченим дорученням. Згідно приписів ст..34 п. «в» - обрання та відкликання директора та членів Ревізійної комісії відносяться до компетенції загальних зборів учасників.

Відповідно до частин першої, третьої статті 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, установлених актами цивільного законодавства. Частиною третьою статті 244 ЦК України передбачено, що довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. За своєю правовою природою довіреність є одностороннім правочином, що укладається у вигляді письмового документа, у якому визначаються повноваження представника.

В позовній заяві ОСОБА_1 посилається на посвідчену приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Черкашиною Н.І. довіреність від 11.02.2016 року, якою ОСОБА_3 уповноважив ОСОБА_4 , який не є учасником товариства, або представником іншого учасника товариства, бути його представником.

Суд констатує, що вищевказану довіреність позивачем не надано до матеріалів справи в якості доказу. Тому, враховуючи вищевикладене, суд не приймає до уваги твердження позивачки щодо того, що представництво Лук`янова І.В. на загальних зборах було незаконним, та констатує, що відповідно до вимог Статуту Товариства - учасник товариства має право передати свої повноваження на загальних зборах учасників іншому учаснику або представникові іншого учасника Товариства за нотаріально засвідченим дорученням. Також суд вважає за доцільне зазначити, що матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_4 є представником Педченко М. І . або представником ОСОБА_1 .

Суд звертає увагу сторін, що у повідомленні про проведення загальних зборів учасників, яке надано до матеріалів справи представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача (т.2 а.с.113), зазначено адресу проведення загальних зборів: м.Черкаси, вул..Пастерівська, 106. У відзиві третьої особи ОСОБА_15 (т.1 а.с.75 зворотній бік, 9 абзац) зазначено, що рішення загальних зборів було прийнято за результатами проведення загальних зборів учасників в м.Чернігові 14.12.2017 р. В Протоколі загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець» від 14.12.2017 р. зазначено місце проведення - м.Херсон.

20.06.2019 року третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, ОСОБА_2 подано клопотання про долучення до матеріалів справи Заяви свідка від 19.06.2019 р. (т.1 а.с.130-137). В Заяві Свідка ОСОБА_2 підтверджує, що письмового запрошення на Загальні Збори учасників товариства, які мали відбутися 14 грудня 2017 року та порядок денний на вказані збори ні поштою, ні на руки не отримувала. На загальних зборах, які мали відбутися 14.12.2017 р., вона присутня не була, уповноважених представників не направляла, згоди вписувати її в Протокол не надавала, про проведення вказаних зборів дізналась пізніше, з тексту сфальсифікованого протоколу від 14.12.2017 р.

Під час розгляду справи судом встановлено, що учасник Товариства ОСОБА_1 участі у загальних зборах товариства 14.12.2017 р. не приймала, в оспорюваному протоколі від 14.12.2017 р. не значиться, доказів того, що вона була обізнана про час, місце проведення та порядок денний загальних зборів, відповідачем-1 суду не надано.

Судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення учасника товариства - ОСОБА_2 - про час, дату та порядок денний загальних зборів товариства.

Відповідно п. 2.13. Постанови Пленуму Вищого Господарського Суду України від 25.02.2016р. № 4 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» під час розгляду відповідних справ господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті 59 та 60 Закону України «Про господарські товариства», статті 41 та 42 Закону України «Про акціонерні товариства», стаття 15 Закону України «Про кооперацію»);

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина шоста статті 42 Закону України «Про акціонерні товариства»);

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина п`ята статті 61 Закону України «Про господарські товариства»);

- відсутність протоколу загальних зборів ТОВ (частина шоста статті 60 Закону України «Про господарські товариства»);

- відсутність протоколу загальних зборів AT, підписаного головою і секретарем зборів (стаття 46 Закону України «Про акціонерні товариства»).

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що рішення загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець», оформлене Протоколом від 14.12.2017 року, було прийнято за відсутності кворуму та є безумовною підставою для визнання його недійсним.

Щодо скасування запису проведення державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №7018797 від 19.12.2017 р. про зміну керівника юридичної особи суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, регулюються Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" № 755-IV від 15.05.2003 з наступними змінами і доповненнями.

Зокрема, основними правовими положеннями цього Закону, які впливають на вирішення даного спору, є наступні:

- державна реєстрація юридичних осіб - це "…офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи …, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу ..., а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом" (пункт 4 частини 1 статті 1),

- державними реєстраторами є "… особа, яка перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації", а також "…нотаріус" (пункт 5 частини 1 статті 1),

- "державний реєстратор: 1) приймає документи; 2) перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду документів; 3) перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації; 4) проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 5) веде Єдиний державний реєстр; 6) веде реєстраційні справи; 7) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом" (частина 2 статті 6),

- "якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою" (частина 1 статті 10),

- "якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, є недостовірними і були внесені до нього, третя особа може посилатися на них у спорі як на достовірні. Третя особа не може посилатися на них у спорі у разі, якщо вона знала або могла знати про те, що такі відомості є недостовірними" (частина 2 статті 10),

- "документи для державної реєстрації можуть подаватися у паперовій або електронній формі. У паперовій формі документи подаються особисто заявником або поштовим відправленням" (частина 1 статті 14),

- "державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі: 1) документів, що подаються заявником для державної реєстрації; 2) судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи; … скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі…" (частина 1 статті 25).

Таким чином з наведених правових положень слідує, що:

- державний реєстратор є державним реєстратором відносно відомостей, що вносяться до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про юридичну особу,

- лише державному реєстратору належить право внесення відомостей до відповідного Реєстру,

- законом встановлена спростовна презумпція відомостей, наявних у Реєстрі,

- особа, яка вважає своє право чи інтерес порушеним через подання та внесення до Реєстру недостовірних відомостей може вимагати їх захисту через корегування відомостей Реєстру та відображення дійсних відомостей та дій у спосіб, що забезпечує ефективне відновлення та захист її порушених прав, у тому числі скасуванням у судовому порядку недостовірного запису.

З аналізу наведеного, у контексті наявного спору, суд приходить до висновку про похідний характер реєстраційних дій №7018797 від 19.12.2017 р. від корпоративного спору, який фактично пов`язаний із забезпеченням права позивача на відновлення його порушених унаслідок прийняття оспорюваного рішення належних йому корпоративних прав. Позовні вимоги щодо скасування вищевказаного реєстраційного запису підлягають задоволенню.

Щодо спливу строків позовної давності суд зазначає наступне.

5 червня 2019 року третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, було подано заяву про застосування наслідків спливу строків позовної давності, в якій зазначено, що 25.01.2018 року ОСОБА_1 звернулась до Херсонського міського суду Херсонської області із позовною заявою про визнання недійсними рішення загальних зборів ТОВ «Пансіонат «Петровець», поновлення на посаді директора товариства, стягнення на її користь заробітної плати.

На думку третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, навіть, якщо допустити, що ОСОБА_1 не отримала повістку дня та повідомлення про час та місце проведення загальних зборів - станом на 25.01.2018 р. у неї вже була копія протоколу загальних зборів учасників товариства від 14.12.2017 р. Тобто, позивачем пропущено строк позовної давності.

Відповідно до ч.3 ст.267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Суд звертає увагу сторін, що згідно приписів ст..45 ГПК України сторонами в судовому процесі є позивач та відповідач, третя особа- яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача має статус учасника справи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку не приймати до уваги заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, про застосування наслідків спливу строків позовної давності.

29.07.2019 року відповідачем-1 (представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець» Герасимюк С.С.) у відзиві (т.2 а.с.11-12) заявлено про застосування наслідків спливу строків позовної давності.

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець» зазначено ОСОБА_1

Відповідно до Протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Пансіонат «Петровець» від 14.12.2017 р. Герасимюка С.С. призначено на посаду керівника ТОВ «Пансіонат «Петровець».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку розглянути питання спливу строку позовної давності і зазначає наступне.

Відповідно ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно приписів ст. 267 ЦК України - сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Визначення початку відліку позовної давності міститься в ст. 261 ЦК України, зокрема, відповідно до ч. 1 цієї статті перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку про те, що позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права (інтересу).

При цьому, як у випадку пред`явлення позову самою особою, право якої порушене, так і в разі пред`явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, відлік позовної давності обчислюється з одного й того самого моменту: коли особа довідалася або могла довідатися про порушення її права або про особу, яка його порушила.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 1 ст. 32 Конвенції), наголошує, що "позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Термін позовної давності, що є звичайним явищем у національних законодавствах держав - учасників Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу" (п. 570 рішення від 20.09.2011 за заявою №14902/04 у справі ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії"; п. 51 рішення від 22.10.1996р. за заявами №22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства").

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 01.07.2015 року у справі №6-178цс15.

Відповідно до п. 1.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів» № 10 від 29.05.2013 року, позовна давність, за визначенням статті 256 ЦК України, - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

В п. 2.1. зазначеної постанови Пленуму Вищого господарського суду України визначено, що частиною третьою статті 267 ЦК України передбачена можливість застосування позовної давності, у тому числі й спеціальної, лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення судом. Посилання сторони на сплив позовної давності в процесі касаційного перегляду судового рішення не вважається такою заявою.

Пунктом 2.2. вказаної постанови Пленуму Вищого господарського суду України визначено, що за змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п`ятої статті 267 ЦК України позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується господарським судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини. Щодо фізичної особи (громадянина) останніми можуть бути документально підтверджені тяжке захворювання, тривале перебування поза місцем свого постійного проживання (наприклад, за кордоном) тощо. Стосовно підприємства (установи, організації) зазначені обставини не можуть братися судом до уваги, оскільки за відсутності (в тому числі й з поважних причин) особи, яка представляє його в судовому процесі, відповідне підприємство (установа, організація) не позбавлене права і можливості забезпечити залучення до участі у такому процесі іншої особи; відсутність зазначеної можливості підлягає доведенню на загальних підставах.

20 червня 2019 року позивачем подано до суду Клопотання про визнання поважними причин пропущення строків позовної давності (т.1 а.с.138-140), в якій зазначено, що позивач 25.01.2018 р. звернулась до Херсонського міського суду з позовом до товариства про визнання незаконним рішення загальних зборів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення нарахованої заробітної плати та грошових коштів за невикористану відпустку. Рішенням Херсонського міського суду від 02.04.2019 року у цивільній справі №766/1371/18 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено судом, визнано незаконним протокол загальних зборів товариства від 14.12.2017 р. та поновлено ОСОБА_1 на посаді директора ТОВ «Пансіонат «Петровець». 29.05.2019 р. Постановою Херсонського апеляційного суду рішення суду першої інстанції від 02.04.2019 р. скасовано та відмовлено в позові в повному обсязі, роз`яснено, що вона має право на звернення до господарського суду з вказаними вимогами.

Під час розгляду справи судом встановлено, що ОСОБА_1 25.01.2018 року звернулась з позовом про визнання незаконним рішення загальних зборів, оформленого протоколом від 14.12.2017 р., поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення нарахованої заробітної плати та грошових коштів за невикористану відпустку до Херсонського міського суду Херсонської області (т.1 а.с.32), який 02.04.2019 року виніс рішення, задовольнивши позовні вимоги. 29.05.2019 року Херсонський апеляційний суд скасував рішення Херсонського міського суду (т.2 а.с.16-18). Позивачка до Господарського суду Херсонської області звернулась з позовом 06.05.2019 року, тобто з порушенням строку позовної давності, який тривав відповідно до вимог діючого законодавства з 26.01.2018 року по 26.01.2019 року.

Відповідно до приписів ч.2 ст.264 ЦК України - позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач.

За змістом частини другої статті 264 ЦК України переривання перебігу позовної давності шляхом пред`явлення позову матиме місце у разі не будь-якого подання позову, а лише з додержанням вимог процесуального закону. Тобто, звернення до суду з позовом з порушенням правил підсудності не перериває позовну давнсть. Перебіг позовної давності шляхом пред`явлення позову може перериватися в разі звернення позивача до суду, здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства. Не перериває перебігу такого строку подання позову з недодержанням правил підвідомчості, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернулась до Херсонського міського суду з позовом 25.01.2018 року (з порушенням правил підвідомчості).

На думку суду, вищевказане є підтвердженням того, що позивачка намагалась своєчасно захистити порушене право.

Механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме - обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права (пункт 62, 66 рішення від 20.12.2007 за заявою №23890/02 у справі «Фінікарідов проти Кіпру»).

Враховуючи викладене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку позовної давності є поважними.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі "Серявін та інші проти України", № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча, пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України).

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідно до ст.129 ГПК України судові витрати покладаються на відповідача-1. На підставі вищевикладених норм права, керуючись ст.ст. 129, 232-240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

2. Визнати недійсними рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю «Пансіонат «Петровець» (), оформлені протоколом від 14 грудня 2017 року.

3. Скасувати реєстраційний запис «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 19.12.2017 №7018797; Сидоров Володимир Анатолійович; Херсонська міська рада Херсонської області; зміна керівника юридичної особи», внесений до Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадськиї формувань відносно ТОВ «Пансіонат «Петровець».

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Пансіонат «Петровець» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 3842,00 грн. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається до Південно-західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Херсонської області (підпункт 17.5 пункту 1 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України).

Дата складання повного тексту рішення 19.12.2019 року.

Судді В.В.Литвинова

Ю.В.Гридасов

М.К. Закурін