УХВАЛА

11.12.2019Справа № 910/13822/19
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Трофименко Т.Ю., розглянувши у підготовчому судовому засіданні справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Львівський локомотиворемонтний завод" (вул. Залізнична, 1А, м. Львів, 79018)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стілсервіс" (вул. Якіра, 10-А, офіс 13, м. Київ, 04119)

про спростування недостовірної інформації,

Представники сторін: згідно з протоколом судового засідання

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Львівський локомотиворемонтний завод" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стілсервіс" про спростування недостовірної інформації та стягнення 100 000,00 грн моральної шкоди.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.10.2019 № 910/13822/19 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

24.10.2019 через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від позивача надійшла позовна заява у новій редакції, відповідно до якої позивач просить суд зобов`язати товариство з обмеженою відповідальністю "Стілсервіс" спростувати недостовірну інформацію, а саме:

1) "Про закулісні ігри з боку керівників ПрАТ "ЛЛРЗ" при проведенні торгів на реалізацію металобрухту";

2) "Про корупційну складову та зацікавленість з боку відповідальних осіб за реалізацію брухту";

3) "Про зірвані навмисне 12 торгів через виставленні лоти з завищеною стартовою ціною системі Прозорро";

4) "Про дискредитацію самої системи Ппозорро внаслідок дій ПрАТ "ЛЛРЗ" шляхом написання листів про спростування зазначеної інформації та направлення їх на адресу АТ "Укрзалізниця" та ДП "Прозорро.Продажі".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 09.08.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю "Стілсервіс" звернулося до голови правління АТ "Укрзалізниця", члена правління АТ "Укрзалізниця" та до директора ДП "Прозорро.Продажі" з листом №0809-2-3 щодо непрозорої реалізації брухту кольорових металів ПрАТ "Львівський локомотиворемонтний завод", в якому звинуватило ПрАТ "ЛЛРЗ" у "ненаданні відповіді про готовність заключити договора з невідомих їм причин, в закулісних іграх з боку керівників ПрАТ "ЛЛРЗ", а також в тому, що додатково проводиться збір комерційних пропозицій, що є зовсім не прозоро і не відкрито перед всіма учасниками, в чому спостерігається корупційна складова і, зацікавленість з боку відповідальних осіб за реалізацію брухту, також що багаторазово проведені аукціони на протязі з червня 2018 до квітня 2019 року в системі "Прозорро.Продажі" були зірвані навмисне через виставленні лоти з завищеною стартовою ціною, яка не відповідала справжній ринковій ціні. В результаті 12 аукціонів не відбулися через відсутність учасників, оскільки ціна була на порядок вища аніж на ринку, ніхто не мав можливості прийняти в них участь. Можливо, це було зроблено навмисно, щоб відмовитися проводити відкриті аукціони в системі "Прозорро.Продажі", тим самим дискредитуючи саму систему Прозорро.". На думку позивача, у такому листі відповідач поширює неправдиву негативну інформацію про Приватне акціонерне товариство "Львівський локомотиворемонтний завод".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.10.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/13822/19, призначено підготовче засідання у справі на 25.11.2019.

18.11.2019 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

В підготовче засідання 25.11.2019 з`явився уповноважений представник відповідача. Представник позивача в підготовчому засіданні також був присутній, однак без можливості реалізації прав та обов`язків учасника справи, оскільки не подав передбачених ГПК України документів на підтвердження повноважень на представництво інтересів позивача.

25.11.2019 суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив відкласти підготовче засідання на 11.12.2019.

В підготовче засідання 11.12.2019 з`явився уповноважений представник відповідача.

В засідання суду також прибули два представники позивача Ільків В.В. та Труш С.О. , на підтвердження своїх повноважень надали довіреності, видані Приватним акціонерним товариством "Львівський локомотиворемонтний завод".

Однак, вказані особи не можуть вважатися уповноваженими представниками позивача на підставі поданих довіреностей, з огляду на те, що не являються адвокатами.

Зважаючи на повторну явку в підготовче засідання у справі № 910/13822/19 неуповноважених представників позивача, суд уважає необхідним роз`яснити таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Так, в ухвалі про відкриття провадження у справі № 910/13822/19 від 28.10.2019 суд дійшов висновку, що ця права підлягає одноособовому розгляду в порядку загального позовного провадження, що свідчить про те, що така справа не є малозначною в розумінні господарського процесуального законодавства та такою судом визнана не була.

30.09.2016 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», яким внесено зміни до Конституції України, та доповнено Основний Закон окремими статтями.

За статтею 59 Конституції України (в редакції цього Закону) кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Також Конституцію України було доповнено статтею 131-2, за частинами першою, третьою та четвертою якої для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура та виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частинами 1, 2 статті 58 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлений перелік документів, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, якими можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (ч. 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Частиною 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Згідно з положеннями частини 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Частиною 1 та 2 статті 61 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Отже, з наведеного вбачається, що у разі розгляду справи в порядку загального позовного провадження представником сторони у суді, яка є юридичною особою згідно з вимогами ГПК України може бути її керівник або інший представник, який є виключно адвокатом (окрім органів державної влади та органів місцевого самоврядування), а допустимим його повноважень є довіреність або ордер.

Проте, як встановлено судом, Ільків В .В. і Труш С.О. не мають статусу адвокатів та свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю відповідно до вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" не отримували, тому надані ними довіреності не можуть посвідчувати повноваження цих осіб на представництво інтересів Приватного акціонерного товариства "Львівський локомотиворемонтний завод" як сторони у справі № 910/13822/19 в Господарському суді міста Києва.

Відповідно до ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд:

1) оголошує склад суду, а також прізвища секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів;

2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді;

3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви;

4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше;

5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи;

6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі;

7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше;

8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста;

9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення;

10) вирішує заяви та клопотання учасників справи;

11) направляє судові доручення;

12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення;

13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення;

14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення;

15) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання;

16) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат;

17) вирішує питання про колегіальний розгляд справи;

18) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті;

19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

За приписами ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Ураховуючи відсутність можливості здійснення судом усіх передбачених статтею 182 Господарського процесуального кодексу України дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд уважає за необхідне відкласти підготовче засідання у даній справі.

Відповідно до ч. 7 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України, у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Згідно з ч. 3 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Оскільки Господарський процесуальний кодекс України передбачає розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому засіданні матеріалів і обмежує учасників справи подавати докази, а також заявляти клопотання чи заяви після відкриття розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про необхідність продовження строку підготовчого провадження.

Відповідно до ч. 7 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України, у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Керуючись статтями 120, 121, 177, 182, 183, 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк підготовчого провадження у справі № 910/13822/19 на 30 днів.

2. Відкласти підготовче засідання у справі на 20.01.20 о 10:10 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 8.

3. Запропонувати позивачу направити в підготовче засідання належного представника, повноваження якого оформити відповідно до вимог ст. 60 Господарського процесуального кодексу України.

4. Попередити позивача про наслідки, передбачені пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 12.12.2019

Суддя Т. Ю. Трофименко