ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2019 справа № 914/1384/19

Господарський суд Львівської області у складі судді Гоменюк З.П., при секретарі судового засідання Зусько І.С. розглянув матеріали справи

за позовом ОСОБА_1 , м.Львів

до відповідача Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», м.Львів

про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів

за участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Тиховський Т.О.

Обставини розгляду справи.

На розгляд господарського суду Львівської області надійшла позовна ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів.

Ухвалою від 19.07.2019 р. позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу 10-денний строк на виправлення допущених недоліків шляхом надання суду: оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 1921грн; відомостей про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви, та попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

31.07.2019 р. на адресу суду від ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали надійшла заява (вх.№31268/19), в якій позивач надав суду необхідні відомості, та до якої долучив оригінал квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою від 05.08.2019 р. суд прийняв справу до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, задоволив клопотання позивача про витребування доказів, витребував у відповідача оригінали протоколу позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» від 15.04.2019 р. та протоколу про підсумки голосування на позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» від 15.04.2019 р., підготовче засідання у справі призначив на 19.08.2019 р.

Ухвалою суду від 19.08.2019 р., занесеною до протоколу судового засідання від 19.08.2019 р., підготовче засідання відкладено на 18.09.2019 р.

17.09.2019 р. відповідач подав відзив на позовну заяву (вх.№38169/19), в якому заперечив проти позову. До поданого відзиву відповідач долучив в тому числі і копії витребуваних судом документів.

Ухвалою суду від 18.09.2019 р., занесеною до протоколу судового засідання від 18.09.2019 р., продовжено строк підготовчого провадження, оголошено перерву до 21.10.2019 р.

08.10.2019 р. позивач подав відповідь на відзив (вх.№41592/19), в якій зазначив про необгрунтованість поданого відповідачем відзиву, та клопотання (вх.№41593/19) з доданими копіями конвертів.

В судовому засіданні 21.10.2019 оголошено перерву до 04.11.2019 р.

04.11.2019 р. відповідач стосовно питань, які виникли в процесі розгляду справи, подав письмові пояснення (вх.№45687/19) та клопотання про приєднання доказів: заяв та рішення з додатком (вх.№45685/19).

Ухвалою суду від 04.11.2019 р., занесеною до протоколу судового засідання від 04.11.2019 р., закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 05.12.2019 р.

03.12.2019 р. від позивача надійшли додаткові пояснення до позовної заяви (вх.№50515/19).

В даних додаткових пояснення позивач заявив про те, що відповідач, подаючи в судовому засіданні 04.11.2019 р. клопотання про приєднання доказів та письмові пояснення, зазначив, що копії даних документів надіслані позивачеві поштою, проте позивач жодних листів від відповідача не отримав.

Враховуючи те, що письмові докази, які просить долучити представник відповідача, не були своєчасно надіслані позивачеві, а також те, що вони подані із пропуском встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження строку і про поновлення такого строку сторона не клопотала, позивач вважає, що такі докази є неприйнятними і не можуть бути враховані судом при винесенні рішення.

Щодо даних тверджень позивача суд зазначає наступне.

Так, відповідно до ч.ч.2, 3, 8, 9 ст.80 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Подані відповідачем 04.11.2019 р. письмові пояснення за своїм змістом є аналогічними поясненням, що наводились відповідачем у відзиві на позовну заяву, а необхідність подання клопотання про приєднання доказів разом з відповідними доказами була зумовлена тим, що в процесі розгляду справи, зокрема в ході судового засідання 21.10.2019 р., в позивача виникали нові питання щодо обставин, які потребують доказування.

Подані відповідачем в судовому засіданні документи є незначними за обсягом та містяться лише на декількох аркушах, і хоча й не надсилались заздалегідь позивачеві, проте надавались йому для ознайомлення в судовому засіданні 04.11.2019 р., в якому позивач був присутній особисто.

Як визначено статтею 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Одними з основних засад (принципів) господарського судочинства є верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальність сторін.

На переконання суду, в даному випадку подані відповідачем докази та пояснення повинні враховуватись при ухваленні рішення, так як їх подання не призвело до порушення прав позивача, а неприйняття їх до розгляду судом свідчило би про надмірний формалізм, що не відповідає завданню господарського судочинства - справедливому розгляду і вирішенню справи.

В поданих 03.12.2019 р. додаткових поясненнях позивач, крім вказівки на порушення відповідачем норм ГПК при поданні доказів, звернув увагу суду на те, що рішенням Господарського суду Львівської області від 03.12.2018 р. у справі №914/848/18 рішення позачергових загальних зборів акціонерів відповідача, прийняті у 2017 та 2018 роках, було визнано недійсними з підстав, що в частині є аналогічними наведеним позивачем в даній справі. Остаточно рішення суду набрало законної сили після перегляду його Західним апеляційним господарським судом 06.11.2019 р., а тому таке не могло бути долучене позивачем до матеріалів справи раніше.

Крім викладеного, а також наведення підстав недійсності оспорюваних рішень, що вже згадувались позивачем в позовній заяві, в додаткових поясненнях позивач, посилаючись на норми ст.47 Закону України «Про акціонерні товариства», зазначив, що вважає таким, що порушує встановлений Законом порядок, також і скликання зборів безпосередньо акціонерами без попереднього звернення до наглядової ради.

Стосовно наведеного суд зазначає наступне.

Так, ч.3 ст.46 Господарського процесуального кодексу України передбачає право позивача до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Проаналізувавши зміст викладених в додаткових поясненнях тверджень щодо недійсності рішень з підстав скликання зборів з порушенням вимог ст.47 Закону, а також зміст позовної заяви та відповіді на відзив на позов, суд прийшов до висновку, що подані пояснення містять в собі посилання на нові підстави позову.

Зазначене випливає з того, що в заявах по суті спору, поданих у підготовчому провадженні, позивач не вказував на порушення при прийнятті рішень статті 47 Закону внаслідок скликання зборів безпосередньо акціонерами без попереднього звернення до наглядової ради.

Аргументи щодо оскарження рішення загальних зборів з вказаної підстави наведені позивачем в додаткових поясненнях, поданих суду та надісланих відповідачеві 03.12.2019 р., тобто після закриття судом підготовчого провадження у справі та за два дні до судового засідання з розгляду справи по суті.

Суд позбавлений права прийняти до розгляду нові підстави, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, так як процесуальний закон визначає для зміни підстав позову строк, який обмежений підготовчим провадженням.

Верховний Суд в своїй постанові від 06.03.2019 р. у справі №916/474/18 також розцінює як зміну підстав позову обгрунтування позову про визнання недійсними рішень загальних зборів посиланням на нові обставини, з якими позивач пов`язує їх недійсність, одночасно з посиланням при цьому на нові норми законодавства, порушенням яких аргументує свої доводи позивач.

Разом з цим суд зазначає, що позивач вправі звернутися з самостійним позовом з метою оскарження дійсності рішень позачергових загальних зборів акціонерів з підстав порушення при їх прийнятті вимог ст.47 Закону України «Про акціонерні товариства».

Позивач в судове засідання з розгляду справи по суті не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується протоколом судового засідання від 04.11.2019 р., з якого вбачається присутність позивача в судовому засіданні, та власноручною відміткою позивача на відповідному бланку про призначення справи до розгляду по суті на 05.12.2019 р.

В судове засідання з`явився представник відповідача.

В судовому засіданні 05.12.2019 р. суд розпочав розгляд справи по суті. Присутній представник відповідача виступив з вступним словом та надав усні пояснення. Суд з`ясував обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, безпосередньо дослідив докази та заслухав пояснення відповідача з приводу доказів, після чого перейшов до проведення судових дебатів. В ході проголошення заключного слова відповідач заперечив проти позовних вимог та просив відмовити в їх задоволенні.

Після судових дебатів, проаналізувавши зібрані у справі докази та у зв`язку із відсутністю підстав для відкладення розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність прийняття рішення у справі та вийшов до нарадчої кімнати для ухвалення рішення.

В судовому засіданні 05.12.2019 р. після повернення з нарадчої кімнати судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суть спору та правова позиція учасників справи.

В обгрунтування позовних вимог позивач ствердив, що він є учасником Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» з часткою в його статутному капіталі в розмірі 11,74%.

15.04.2019 р. відбулися позачергові загальні збори товариства, процедура скликання та порядок проведення яких, на думку позивача, суперечили вимогам Закону України «Про акціонерні товариства» та порушували права позивача як акціонера даного товариства.

Позивач зазначив, що в 2017 та 2018 роках товариство проводило виключно позачергові загальні збори акціонерів, тому в квітні 2019 року наглядовій раді товариства слід було скликати та провести чергові, а не позачергові загальні збори, до порядку денного яких необхідно було включити питання, передбачені Законом. Натомість збори на вимогу акціонерів та членів наглядової ради скликались як позачергові, до їх порядку денного не було включено питань, що стосувались би звітів наглядової ради, виконавчого органу, ревізійної комісії, визначення напрямків діяльності товариства, проведення розподілу прибутку та визначення шляхів погашення збитків.

Згідно повідомлення про скликання позачергових загальних зборів акціонерів до порядку денного пропонувалось питання про дострокове відкликання наглядової ради у повному складі та водночас повторне обрання тих самих осіб до наглядової ради. У зв`язку з цим, позивач у встановлений Законом термін направив на ім`я організаторів зборів звернення з проханням надати роз`яснення щодо порядку та підстав скликання позачергових зборів замість чергових та причини дострокового відкликання членів наглядової ради та їх обрання повторно, а також як акціонер, котрий володіє понад 10% статутного капіталу, надав свої пропозиції щодо порядку денного, які згідно його статусу були обов`язковими для включення до порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів.

Крім того, позивач скерував на ім`я організаторів позачергових загальних зборів акціонерів пропозицію щодо однієї кандидатури до складу наглядової ради акціонерного товариства.

Як стверджує позивач, він не отримав відповіді на дані звернення та пропозиції, а запропоновані ним питання і кандидатури не були відображені в порядку денному зборів та бюлетені для кумулятивного голосування.

Направлені ним 26.03.2019 р. та 08.04.2019 р. поштові відправлення з зверненнями та пропозиціями були повернені за зворотною адресою з відміткою на конвертах про причину повернення - «за закінченням встановленого строку зберігання», що свідчить, на думку позивача, про свідоме ігнорування відповідачем своїх обов`язків щодо отримання звернень акціонерів при підготовці до проведення позачергових загальних зборів та ігнорування прав акціонерів на подання своїх запитань та пропозицій.

На переконання позивача, у зв`язку з порушеннями, допущеними при оформленні бюлетеня, який не містив передбаченої законодавством інформації щодо кандидатів, та невключення до бюлетеня запропонованого позивачем кандидата, такий бюлетень, як і проведення голосування за ним та результати такого голосування є недійсними.

Позивач також зазначив, що повідомлення про скликання позачергових загальних зборів акціонерів містило інформацію, яка суперечить вимогам Закону, оскільки в ньому була передбачена можливість акціонерів ознайомитися з документами для прийняття рішень з питань порядку денного не за місцем знаходженням товариства, і не містило адреси, на яку акціонери могли б надсилати пропозиції до проекту порядку денного позачергових загальних зборів.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач вказав на те, що жодних пропозицій чи звернень позивача товариство не отримувало, а тому не могло порушити його права на включення пропозицій до порядку денного та надання відповіді на запит.

Відповідач зазначив, що Закон не містить такої підстави недійсності бюлетеня для голосування, на яку в своєму позові посилається позивач, та звернув увагу суду на те, що в долученому позивачем до позову бюлетені не заповнено дані стосовно прізвища, імені та по батькові акціонера чи його представника, а також відсутній відповідний підпис, тому такий бюлетень є недійсним та не може бути належним доказом.

Стосовно визначеного в повідомленні про скликання зборів місця для ознайомлення з документами відповідач пояснив, що позачергові загальні збори акціонерів було скликано акціонерами, які відповідно володіли всіма документами, необхідним для прийняття рішень з питань порядку денного зборів. Саме тому для ознайомлення з документами була вибрана адреса, за якою постійно перебуває (здійснює свою підприємницьку діяльність) один з ініціаторів зборів. Крім цього, будь-який акціонер міг ознайомитися з документами в день проведення зборів в місці їх проведення, тому відповідач вважає, що визначення в повідомленні місця для ознайомлення з документами, яке відмінне від місцезнаходження товариства, жодним чином не порушило прав позивача, який, більш того, не вчиняв жодних спроб ознайомитися з документами та не намагався пересвідчитися в існуванні чи у відсутності можливості для ознайомлення.

Позивач звернув увагу суду на те, що у відзиві на позовну заяву відповідач фактично підтвердив, що бюлетень для кумулятивного голосування, взірець якого був виданий представнику позивача на позачергових загальних зборах 15.04.2019 р., є недійсним, оскільки він відрізнявся від офіційно виготовленого акціонерним товариством та згідно повідомлення про скликання позачергових загальних зборів мав бути скріплений відбитком печатки акціонерного товариства.

Наведені причини, які і те, що бюлетень не містив необхідної інформації щодо кандидатів, призвели до того, що представник позивача вилучив бюлетень для кумулятивного голосування та передав його позивачеві для оскарження законності бюлетеня в судовому порядку.

Позивач зазначив, що акціонери, які скликали збори, є членами наглядової ради, посадовими особами товариства, а отже мають доступ до всіх приміщень товариства, що не перешкоджало їм надати можливість акціонерам ознайомитися з документами за місцем реєстрації та розташування товариства.

В той же час наданий відповідачем договір оренди приміщення, в якому здійснює діяльність акціонер, містить умови про те, що приміщення передаються орендарю для здійснення ним господарської діяльності (роздрібної торгівлі), а орендарю не дозволяється використовувати приміщення для будь-яких інших цілей за власним розсудом, тобто акціонери товариства не мали законної можливості перебувати у даному приміщенні та ознайомлюватися з документами щодо порядку денного.

Як стверджує позивач, перенесення місця ознайомлення з документами в інший, віддалений від місця реєстрації товариства район є цілеспрямованим порушення прав акціонера та умисним внесенням перешкод в їх реалізації.

На спростування доводів позивача з приводу невідповідності бюлетеня відповідач пояснив, що внесення інформації до бюлетеня пов`язане з обсягом інформації, яку кандидат надає в своїй заяві.

Кандидати до складу наглядової ради подали заяви, якими надали свою згоду на обрання, та в яких вказали інформацію про себе, яка у відповідному обсязі була зазначена в бюлетені для голосування. В подальшому ж акціонери, які скликали збори, відповідно до вимог Закону затвердили текст та форму бюлетеня по питанню №10 порядку денного.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, повно та об`єктивно дослідивши докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

Як вбачається з відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних-осіб підприємців та громадських формувань, державну реєстрацію відповідача було проведено 05.03.1994 р., а 02.11.2004 р. в Єдиний державний реєстр було внесено запис про проведення державної реєстрації юридичної особи за номером запису 0001716; статутний капітал товариства має розмір 1755,03 грн та розподілений між 796 акціонерами; дата завершення формування статутного капіталу - 20.12.2002 р.

Як стверджує позивач та не заперечує відповідач, ОСОБА_1 є власником 20604 простих іменних акцій, що становить 11,74% статутного капіталу Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки».

Сторонами також визнається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є акціонерами товариства, які в сукупності володіють більше, ніж 10 відсотками акцій товариства.

Позивачем було отримано повідомлення акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство ім. Л.Українки», які сукупно володіють більше 10% акцій, про проведення позачергових загальних зборів акціонерного товариства.

З долученої до позовної заяви копії повідомлення не вбачається, ким складено та надіслано дане повідомлення, оскільки позивач замість копії останньої сторінки повідомлення помилково повторно надав копію його першої сторінки. Разом з тим, скликання позачергових зборів акціонерами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнається сторонами та підтверджується відомостями, що містяться в протоколі позачергових загальних зборів, копія якого надана відповідачем.

В повідомленні про проведення позачергових загальних зборів акціонерного товариства зазначено такі відомості:

- інформацію про дату, час та місце проведення зборів акціонерів товариства: 15.04.2019 р. о 18.30 год. за адресою: м.Львів, вул.Тершаковців, буд.6а, готель «Євроготель», 1-ий поверх, конференц-зал;

- інформацію про загальну кількість акцій та голосуючих акцій станом на дату складання переліку осіб, яким надсилається повідомлення про проведення зборів товариства: станом на 07.03.2019 р. загальна кількість випущених товариством простих іменних акцій складає 175503 штук, з них голосуючих акцій - 66781 штук;

- інформацію про час початку і закінчення реєстрації власників акцій для участі у зборах акціонерів товариства: 15.04.2019 р. з 17.30 год. до 18.20 год. за місцем проведення зборів;

- перелік документів, що має надати акціонер (його представник) для участі у зборах;

- інформацію про дату складення переліку акціонерів, які мають право на участь у зборах акціонерного товариства: станом на 24.00 год. 09.04.2019 р.

- інформацію про адресу веб-сайту акціонерного товариства, на якому розміщена інформація з проектом рішень щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного, а також інформація, зазначена у ч.4 ст.35 Закону України «Про акціонерні товариства»: http://lu.bfg.lviv.ua.

- порядок ознайомлення акціонерів з матеріалами, з якими вони можуть ознайомитися під час підготовки до загальних зборів: з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, власники акцій товариства мають можливість ознайомитися на підставі письмового запиту у робочі дні з 13:00 год. до 15:30 год. за адресою: м.Львів, вул.Сихівська, буд.12а, заклад громадського харчування «Сор», а в день проведення зборів без подання письмового запиту - за місцем їх проведення.

Повідомлення про проведення позачергових загальних зборів акціонерного товариства містило перелік питань разом з проектами рішень щодо кожного з питань, включених до порядку денного.

Так, до порядку денного мали бути включені такі питання: 1) про обрання лічильної комісії на зборах акціонерів товариства; 2) про порядок проведення загальних зборів акціонерів товариства; 3) про голову та секретаря зборів акціонерів товариства; 4) про відміну (визнання недійсними) рішень, оформлених протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», що відбулися 21.12.2015 р.; 5) про тип акціонерного товариства; 6) про приведення норм статуту товариства у відповідність з вимогами Прикінцевих та перехідних положень Законів України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів» та «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів»; 7) про уповноважену особу на вчинення від імені юридичної особи необхідних дій щодо здійснення процедури державної реєстрації статуту товариства (нової редакції); 8) про відшкодування збитків, завданих АТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» діями ОСОБА_1 - посадової особи, повноваження якої припинені (керівника виконавчого органу акціонерного товариства у 1997-2017 роках); 9) про відкликання членів наглядової ради товариства; 10) про обрання членів наглядової ради товариства.

В повідомленні були наведені і відповідні проекти рішень щодо кожного з питань, включених до порядку денного.

Зокрема, по питаннях 9 та 10 пропонувалось прийняти рішення щодо відкликання наглядової ради акціонерного товариства у повному складі; утворення наглядової ради акціонерного товариства у кількості трьох осіб, обрання до складу наглядової ради акціонерного товариства акціонера ОСОБА_5 , акціонера ОСОБА_2 та акціонера ОСОБА_3 .

25.03.2019 р. ОСОБА_1 було складено заяву, адресовану Приватному акціонерному товариству «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», акціонерам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . В даній заяві ОСОБА_1 , вказавши на наявність в нього статусу акціонера Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» та власника 20604 простих іменних акцій, що складає 11,74% статутного капіталу, у зв`язку з проведенням 15.04.2019 р. позачергових загальних зборів акціонерів просив надати роз`яснення та зробити уточнення з наступних питань: чому ОСОБА_2 та ОСОБА_3 як члени наглядової ради не скликають чергові загальні збори акціонерів, що передбачено ст.32 Закону України «Про акціонерні товариства»; назвати підстави та причини дострокового відкликання наглядової ради у повному складі; уточнити персональний склад наглядової ради (прізвище, ім`я, по батькові) членів наглядової ради, які згідно пунтку 9 порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів 15.04.2019 р. відкликаються зі складу наглядової ради.

Крім того, 25.03.2019 р. ОСОБА_1 склав звернення до тих самих адресатів та з зазначенням тих же відомостей про себе як акціонера та власника акцій товариства, що складають 11,74% статутного капіталу товариства. У зверненні ОСОБА_1 у зв`язку з проведенням позачергових загальних зборів акціонерів заявив про внесення пропозиції щодо порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів 15.04.2019 р., яка полягала у включенні до порядку денного зборів наступних питань:

- звіт директора акціонерного товариства ОСОБА_7 за результатами фінансово-господарської діяльності товариства у період з 05.01.2018 р. по 02.01.2019 р. Проект рішення: звіт директора товариства ОСОБА_7 про результати господарсько-фінансової діяльності затвердити.

- інформація голови наглядової ради ОСОБА_5 щодо порядку денного та прийнятих рішеннях на засіданнях наглядової ради за період з 30.12.2017 р. по 02.01.2018 р. Проект рішення: інформацію голови наглядової ради ОСОБА_5 . щодо засідань наглядової ради прийняти до відома.

Дані заява та звернення з пропозицією були надіслані на адресу ПрАТ «ЛАТ ім.Л.Українки», що підтверджується копією опису вкладення від 26.03.2019 р. та накладною ПАТ «Укрпошта» №367 від 26.03.2019р.

08.04.2019 р. ОСОБА_1 звернувся до товариства, акціонерів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з заявою про внесення пропозицій та надання згоди на внесення його кандидатури у списки для голосування для обрання наглядової ради товариства на позачергових загальних зборах акціонерів 15.04.2019 р. У заяві ОСОБА_1 підтвердив свою згоду на обрання його до складу наглядової ради та повідомив наступні відомості про себе: ОСОБА_1 ; РНФОПП - НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; володіє 20604 простих іменних акцій Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки»; освіта вища, закінчив Хмельницький технологічний інститут побутового обслуговування у 1978 році, спеціальність інженер-економіст; працює - ТзОВ «Полькотекс-Україна», директор; загальний стаж - 48 років; останні п`ять років працював директором Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» та директором ТзОВ «Полькотекс-Україна» за сумісництвом; не судимий; заборони на обіймання певних посад та певною діяльністю не має; є афілійованою особою акціонерного товариства.

Як вбачається з копій опису вкладення від 08.04.2019 р. та накладних ПАТ «Укрпошта» №236 та №228 від 08.04.2019 р., пропозиція щодо внесення кандидатури до наглядової ради була надіслана на адресу ПрАТ «ЛАТ ім.Л.Українки» та ТзОВ «ФК «Західінвест», яке, за твердженням позивача, направило йому повідомлення про проведення позачергових загальних зборів акціонерів 15.04.2019 р.

З інформації на веб-сайті АТ «Укрпошта» за відповідними штрихкодовими ідентифікаторами, роздруківка якої додана відповідачем до відзиву, випливає те, що поштові відправлення Приватному акціонерному товариству «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» заяви та звернення від 25.03.2019 р. та пропозиції від 08.04.2019 р. не були вручені під час доставки з причин «інші причини» та повернулись позивачеві.

Позивач, надаючи копії відповідних поштових конвертів, а також конверту, адресованого ТзОВ «ФК «Західінвест», стверджує, що вони були повернені з поміткою «за закінченням терміну зберігання», проте надані позивачем копії не містять довідок підприємства поштового зв`язку саме стосовно даних поштових відправлень.

В матеріалах справи наявні заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 від 05.04.2019 р., адресовані директору ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» ОСОБА_7 , в яких згадані особи надали свою згоду на обрання їх 15.04.2019 р. на позачергових загальних зборах акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство ім. Лесі Українки» членами наглядової ради товариства. Також цими заявами кандидати надали згоду на обробку персональних даних і приєднання до договору між товариством та членом наглядової ради. У заявах кандидати повідомили інформацію про рік народження, відсутність непогашеної (незнятої) судимості, відсутність заборони обіймати певні посади та/або займатись певною діяльністю та те, що вони не є афілійованими особами товариства, а інші акціонери товариства не є афілійованими до них.

10.04.2019 р. акціонери ОСОБА_3 та ОСОБА_2 прийняли рішення про затвердження форми і тексту бюлетеня голосування на позачергових зборах акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», які відбудуться 15.04.2019 р. Цим рішенням акціонери затвердили форму і текст бюлетеня для голосування по питанню 10 порядку денного позачергових зборів акціонерів, які відбудуться 15.04.2019 р.

Затверджений бюлетень №10 містить поля для заповнення інформації щодо акціонера, кількості голосів, що належать акціонеру, прізвища, імені та по батькові акціонера (представника), його підпису, прізвища, ініціалів і підпису члена реєстраційної комісії, який засвідчує бюлетень. У бюлетені наведено питання порядку денного - про обрання членів наглядової ради товариства та інформацію про кандидатів ( ОСОБА_2 , ОСОБА_5 і ОСОБА_3 ) у формі таблиці з вільними полями для проставлення кількості голосів, які акціонер віддає за кандидата. При цьому, в даній таблиці навпроти прізвищ та ініціалів відповідних кандидатів заповнено такі відомості: «рік народження», «наявність (відсутність) непогашеної (незнятої) судимості» - відсутність, «наявність (відсутність) заборони обіймати певні посади та/або займатись певною діяльністю» - відсутність, «чи є кандидат афілійованою особою акціонерного товариства, до складу якого він обирається» - ні, «чи є кандидат у члени наглядової ради акціонером, представником акціонера або групи акціонерів або незалежним директором» - не має, «наявність (відсутність) письмової заяви кандидата про згоду на обрання членом органу акціонерного товариства» - так.

Незаповненими в таблиці бюлетеня є колонки щодо акціонера, який вніс кандидатуру та кількість акцій, що йому належать; кількості, типу та/або класу належних кандидату акцій товариства; освіти (повне найменування навчального закладу, рік закінчення, спеціальність, кваліфікація); місця роботи (основне та/або за сумісництвом), посад, які обіймає кандидат у юридичних особах; інформації про стаж роботи протягом останніх п`яти років (період, місце роботи, займана посада).

У вступній частині протоколу позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» від 15.04.2019 р. зазначено наступне:

- збори скликались в порядку ст. 47 Закону України «Про акціонерні товариства» акціонерами, які в сукупності володіють 10 і більше відсотками від статутного капіталу, а саме акціонерами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ;

- повідомлення акціонерам надіслано згідно переліку власників іменних цінних паперів, складеного станом на 07.03.2019 р.;

- станом на 15.04.2019 р. статутний капітал ПрАТ ««Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» становить 1755,03 грн, який розділений на 175503 шт. простих іменних акцій номінальною вартістю 0,01грн;

- у переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», складеному станом на 24 годину 09.04.2019 р., зареєстровано 612 фізичних осіб, які володіють 175503 акціями, що становить 100% від статутного капіталу товариства;

- загальна кількість голосуючих простих іменних акцій, згідно переліку, отриманого з НДУ станом на 09.04.2019 р. - 66781;

- станом на 18:30 год. 15.04.2019 р. на загальних зборах акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» зареєструвалося 19 фізичних осіб, які сукупно володіють 65 632 голосуючими акціями, що становить 98,28% від загальної кількості голосуючих акцій;

- згідно ст.41 Закону України «Про акціонерні товариства» кворум досягнуто. Загальні збори акціонерів визнаються правомочними.

Порядок денний позачергових загальних зборів акціонерів складався з десяти питань, які відповідали питанням, що наводились в повідомленні про скликання зборів, та про які йшлося вище.

З даних питань на зборах було прийнято такі рішення:

- повноваження лічильної комісії передати депозитарній установі ТзОВ «Фінансова компанія «Західна інвестиційна група». Затвердити умови договору про інформаційне та організаційне забезпечення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», укладеного з депозитарною установою ТзОВ «Фінансова компанія «Західна інвестиційна група» акціонерами товариства ОСОБА_2 та ОСОБА_3 Обрати строком повноважень до моменту оголошення про закінчення зборів акціонерів лічильну комісію з числа працівників депозитарної установи ТзОВ «Фінансова компанія «Західна інвестиційна група», а саме ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (по першому питанні).

- затвердити регламент проведення загальних зборів (по другому питанні).

- обрати головою загальних зборів ОСОБА_11 , обрати секретарем зборів ОСОБА_12 (по третьому питанні).

- визнати недійсними усі рішення, оформлені протоколом №2 позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», що відбулися 21.12.2015 р. (по четвертому питанні).

- вважати ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» емітентом цінних паперів, що здійснював виключно приватне розміщення акцій (по п`ятому питанні).

- уповноважити ОСОБА_7 , керівника виконавчого органу акціонерного товариства, підписати від імені зборів акціонерів нову редакцію статуту ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» та провести її державну реєстрацію (по сьомому питанні).

- взяти до відома інформацію про виявлені та задокументовані факти зловживання ОСОБА_1 - посадовою особою повноваження якої припинені (керівником виконавчого органу емітента цінних паперів у 1997-2017 роках), своїм посадовим становищем всупереч інтересам акціонерного товариства та його акціонерів, здійсненого з корисливих мотивів або іншої особистої заінтересованості. Доручити директору ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» ініціювати судовий позов (судові позови) про відшкодування збитків, завданих акціонерному товариству ОСОБА_1 . Уповноважити акціонера (акціонерів), якому (яким) окремо або сукупно належить 10 та більше відсотків статутного капіталу (простих акцій) ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» ініціювати судовий процес (судові процеси) про притягнення ОСОБА_1 до цивільної, адміністративної та кримінальної відповідальності відповідно до законодавства України, а також відшкодування збитків, завданих акціонерному товариству його діями, та здійснювати представництво інтересів акціонерного товариства у судовому процесі (судових процесах) з даного питання (даних питань) (по восьмому питанні).

- відкликати наглядову раду товариства (члени наглядової ради - ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 ) в повному складі (по дев`ятому питанні).

- утворити наглядову раду акціонерного товариства в кількості трьох осіб. Обрати до складу наглядової ради акціонерного товариства ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (по десятому питанні).

По шостому питанні порядку денного (затвердження нової редакції статуту ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки») рішення не було прийнято.

Протокол позачергових загальних зборів акціонерів підписано головою зборів ОСОБА_11 та секретарем зборів ОСОБА_12 .

В протоколі зборів від 15.04.2019 р. зазначено, що кількісне та відсоткове значення результатів голосування з питань порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» відображене та підтверджене протоколами лічильної комісії.

Окремими протоколами про підсумки голосування по кожному з питань порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», підписаними головою тимчасової лічильної комісії ОСОБА_8 та членами тимчасової лічильної комісії ОСОБА_9 і ОСОБА_10 , зафіксовано результати голосування по питаннях порядку денного.

З протоколів про підсумки голосування від 15.04.2019 р., а також самого протоколу позачергових загальних зборів акціонерів від 15.04.2019 р. вбачається, що за кожне з питань порядку денного, крім питань №7 та №10, голосувало «за» 45028 голосів, що становить 68,61% від кількості голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі в позачергових зборах та є власниками голосуючих простих іменних акцій, «проти» - 20604 голосів, що становить 31,39% від кількості голосів акціонерів, які зареєструвалися та є власниками голосуючих простих іменних акцій, «утримались» - немає, «не брали участь в голосуванні» - немає, «недійсні бюлетені» - немає.

По сьомому питанню порядку денного голосувало «за» 44904 голосів, що становить 68,42% від кількості голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі в позачергових зборах та є власниками голосуючих простих іменних акцій, «проти» - 20604 голосів, що становить 31,39% від кількості голосів акціонерів, які зареєструвалися та є власниками голосуючих простих іменних акцій, «утримались» - 124 голоси, що становить 0,19% від кількості голосів акціонерів, які зареєструвалися та є власниками голосуючих простих іменних акцій, «не брали участь в голосуванні» - немає, «недійсні бюлетені» - немає.

По десятому питанню порядку денного рішення приймалося шляхом кумулятивного голосування власників голосуючих простих іменних акцій. Для обрання складу органу необхідно було з переліку кандидатів обрати трьох осіб. За кожного з кандидатів ( ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 ) було віддано по 45028 голосів. Не брали участь у голосуванні 61812 голосів для кумулятивного голосування. За бюлетенями, визнаними недійсними - 0 голосів для кумулятивного голосування.

При прийнятті рішення суд виходив з такого.

Юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді. (ст.80 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.83 ЦК України, юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Товариства поділяються на підприємницькі та непідприємницькі.

Відповідно до положень ст.113 ЦК України, господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками. Господарські товариства можуть бути створені у формі повного товариства, командитного товариства, товариства з обмеженою або додатковою відповідальністю, акціонерного товариства.

Акціонерним товариством є господарське товариство, статутний капітал якого поділено на визначену кількість часток однакової номінальної вартості, корпоративні права за якими посвідчуються акціями (ч.1 ст.152 ЦК України та ч.1 ст.3 Закону України «Про акціонерні товариства»).

Відповідно до ст.167 Господарського кодексу України, корпоративними правами є права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

ОСОБА_1 є власником 20604 простих іменних акцій, що становить 11,74% статутного капіталу ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки»

Як передбачено ч.1 ст.25 Закону України «Про акціонерні товариства», кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на: 1) участь в управлінні акціонерним товариством; 2) отримання дивідендів; 3) отримання у разі ліквідації товариства частини його майна або вартості частини майна товариства; 4) отримання інформації про господарську діяльність акціонерного товариства. Одна проста акція товариства надає акціонеру один голос для вирішення кожного питання на загальних зборах, крім випадків проведення кумулятивного голосування.

Загальні збори акціонерів згідно з положеннями статті 159 Цивільного кодексу України та статті 32 Закону України «Про акціонерні товариства» є вищим органом акціонерного товариства. Наведені правові норми зобов`язують акціонерне товариство скликати загальні збори (річні загальні збори) не рідше одного разу на рік (не пізніше 30 квітня наступного за звітним року) та визначають перелік питань, які повинні бути обов`язково включені до порядку денного річних загальних зборів: питання, передбачені пунктами 11, 12 і 24 частини другої статті 33 цього Закону (затвердження річного звіту товариства, розподіл прибутку і збитків товариства з урахуванням вимог, передбачених законом, прийняття рішення за наслідками розгляду звіту наглядової ради, звіту виконавчого органу, звіту ревізійної комісії (ревізора).

Не рідше ніж раз на три роки до порядку денного річних загальних зборів приватного акціонерного товариства також обов`язково вносяться питання, передбачені пунктами 17 і 18 частини другої статті 33 цього Закону (обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради, прийняття рішення про припинення повноважень членів наглядової ради, за винятком випадків, встановлених цим Законом.

Усі інші загальні збори, крім річних, вважаються позачерговими.

Загальні збори можуть вирішувати будь-які питання діяльності акціонерного товариства, крім тих, що віднесені до виключної компетенції наглядової ради законом або статутом. (ч.1 ст.33 Закону).

Акціонери, які в сукупності володіють 10 і більше відсотків акцій ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», ОСОБА_2 та ОСОБА_3 скликали позачергові загальні збори, на яких 15.04.2019 р. було прийнято оскаржувані рішення.

Позивач зазначає, що протягом останніх років товариство проводило виключно позачергові загальні збори акціонерів, а тому в квітні 2019 р. наглядовій раді товариства слід було скликати та провести чергові загальні збори (річні загальні збори), як цього вимагає Закон. Проте на вимогу згаданих акціонерів, які водночас були членами наглядової ради, скликались позачергові загальні збори, до порядку денного яких не було включено питань, передбачених пунктами 11, 12, 24 частини 2 статті 33 Закону України «Про акціонерні товариства».

Суд вважає, що саме по собі непроведення товариством чергових (річних) загальних зборів не тягне за собою обов`язкове визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів, оскільки річні та позачергові загальні збори є різними видами загальних зборів, що можуть відрізнятися між собою підставами та метою скликання. Скликання річних загальних зборів є обов`язком акціонерного товариства, а невиконання товариством такого обов`язку не може впливати на реалізацію його акціонерами свого права на ініціювання і скликання позачергових загальних зборів.

У випадку незгоди з бездіяльністю товариства щодо скликання річних загальних зборів позивач не позбавлений права звертатися до товариства з окремим позовом про зобов`язання до вчинення відповідних дій.

Стаття 47 Закону встановлює підстави та порядок скликання позачергових загальних зборів.

Позачергові загальні збори акціонерного товариства скликаються наглядовою радою: 1) з власної ініціативи; 2) на вимогу виконавчого органу - в разі порушення провадження про визнання товариства банкрутом або необхідності вчинення значного правочину; 3) на вимогу ревізійної комісії (ревізора); 4) на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій товариства; 5) в інших випадках, встановлених законом або статутом товариства.

Акціонери, які скликають позачергові загальні збори акціонерного товариства, не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення позачергових загальних зборів товариства розміщують повідомлення про проведення позачергових загальних зборів у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів або через особу, яка провадить діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників фондового ринку.

Повідомлення про проведення позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів повинне містити дані, зазначені у частині третій статті 35 цього Закону, а також адресу, на яку акціонери можуть надсилати пропозиції до проекту порядку денного позачергових загальних зборів.

Повідомлення про проведення позачергових загальних зборів затверджується акціонерами, які скликають загальні збори.

У разі скликання загальних зборів акціонерами повідомлення про це та інші матеріали розсилаються всім акціонерам товариства особою, яка здійснює облік прав власності на акції товариства, що належать акціонерам, які скликають загальні збори, або Центральним депозитарієм цінних паперів. (ч.ч.1, 6, 7 ст.47 Закону).

Як зазначено в ч.1 ст.35 Закону, повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства та проект порядку денного надсилається кожному акціонеру, зазначеному в переліку акціонерів, складеному в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України, на дату, визначену наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають. Встановлена дата не може передувати дню прийняття рішення про проведення загальних зборів і не може бути встановленою раніше, ніж за 60 днів до дати проведення загальних зборів.

Повідомлення про проведення загальних зборів та проект порядку денного надсилається акціонерам персонально особою, яка скликає загальні збори, у спосіб, передбачений наглядовою радою товариства, у строк не пізніше ніж за 30 днів до дати їх проведення. Повідомлення розсилає особа, яка скликає загальні збори, або особа, яка веде облік прав власності на акції товариства у разі скликання загальних зборів акціонерами.

Акціонерне товариство додатково надсилає повідомлення про проведення загальних зборів та проект порядку денного фондовій біржі, на якій цінні папери товариства допущені до торгів, а також не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів розміщує на власному веб-сайті інформацію, передбачену частиною третьою цієї статті.

Частина третя статті 35 Закону України «Про акціонерні товариства» передбачає, що повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства має містити такі дані: 1) повне найменування та місцезнаходження товариства; 2) дата, час та місце (із зазначенням номера кімнати, офісу або залу, куди мають прибути акціонери) проведення загальних зборів; 3) час початку і закінчення реєстрації акціонерів для участі у загальних зборах; 4) дата складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах; 5) перелік питань разом з проектом рішень (крім кумулятивного голосування) щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного; 5-1) адресу власного веб-сайту, на якому розміщена інформація з проектом рішень щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного, а також інформацію, зазначену в частині четвертій цієї статті; 6) порядок ознайомлення акціонерів з матеріалами, з якими вони можуть ознайомитися під час підготовки до загальних зборів; 7) про права, надані акціонерам відповідно до вимог статей 36 та 38 цього Закону, якими вони можуть користуватися після отримання повідомлення про проведення загальних зборів, а також строк, протягом якого такі права можуть використовуватися; 8) порядок участі та голосування на загальних зборах за довіреністю.

У зв`язку з тим, що позивач помилково долучив до позовної заяви неповний текст отриманого повідомлення про проведення загальних зборів, суд, вважаючи за можливе дослідити текст повідомлення, розміщений відповідно до вищенаведених норм законодавства на веб-сайті відповідача в мережі Інтернет за адресою: http://lu.bfg.lviv.ua (інформація на даному сайті знаходиться у вільному доступі, а посилання на нього містилося в наданій позивачем частині повідомлення), встановив, що текст наданої позивачем частини повідомлення збігається з текстом відповідної частини розміщеного на сайті повідомлення. Враховуючи наведене, а також те, що з аналізу норм статті 35 Закону випливає, що повідомлення, яке публікується на веб-сайті, є ідентичним тому, яке надсилається акціонерам, суд прийшов до висновку, що повідомлення про проведення позачергових загальних зборів, отримане позивачем, не містило обов`язкових згідно з абзацом третім частини шостої статті 47 Закону даних стосовно адреси, на яку акціонери можуть надсилати пропозиції до проекту порядку денного позачергових загальних зборів.

Суд зазначає, що відсутність таких необхідних відомостей в повідомленні про проведення позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів перешкоджає реалізації права акціонерів товариства на внесення своїх пропозицій до порядку денного зборів. Разом з тим суд вважає, що, надіславши в межах передбаченого Законом строку свої пропозиції на адресу товариства та особи, від якої було отримано повідомлення про проведення позачергових загальних зборів, позивач зі свого боку вчинив всі можливі дії, спрямовані на належне дотримання порядку внесення пропозицій до порядку денного та пропозицій щодо кандидата до членів наглядової ради. При цьому, надсилаючи пропозиції на адресу товариства, позивач володів інформацією про те, що акціонери, які скликали позачергові загальні збори, є членами наглядової ради товариства, тобто органу, який здійснює діяльність за місцем знаходження товариства, та адресував свої звернення саме їм. Позивач правомірно очікував, що дані особи будуть обізнані про отримання призначеної їм поштової кореспонденції та відреагують на неї належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.37 Закону, проект порядку денного загальних зборів та порядок денний загальних зборів акціонерного товариства затверджуються наглядовою радою товариства, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають.

Згідно з ч.ч.1- 6 ст.38 Закону, кожний акціонер має право внести пропозиції щодо питань, включених до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства, а також щодо нових кандидатів до складу органів товариства, кількість яких не може перевищувати кількісного складу кожного з органів.

Пропозиції вносяться не пізніше ніж за 20 днів до дати проведення загальних зборів акціонерного товариства, а щодо кандидатів до складу органів товариства - не пізніше ніж за сім днів до дати проведення загальних зборів. Пропозиції щодо включення нових питань до проекту порядку денного повинні містити відповідні проекти рішень з цих питань. Пропозиції щодо кандидатів у члени наглядової ради акціонерного товариства мають містити інформацію про те, чи є запропонований кандидат представником акціонера (акціонерів), або про те, що кандидат пропонується на посаду члена наглядової ради - незалежного директора.

Інформація, визначена у пропозиціях щодо членів наглядової ради акціонерного товариства відповідно до частини другої цієї статті, обов`язково включається до бюлетеня для кумулятивного голосування напроти прізвища відповідного кандидата.

Пропозиція до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства подається в письмовій формі із зазначенням прізвища (найменування) акціонера, який її вносить, кількості, типу та/або класу належних йому акцій, змісту пропозиції до питання та/або проекту рішення, а також кількості, типу та/або класу акцій, що належать кандидату, який пропонується цим акціонером до складу органів товариства.

Наглядова рада акціонерного товариства, а в разі скликання позачергових загальних зборів такого товариства на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонери, які цього вимагають, приймають рішення про включення пропозицій (нових питань порядку денного та/або нових проектів рішень до питань порядку денного) до проекту порядку денного та затверджують порядок денний не пізніше ніж за 15 днів до дати проведення загальних зборів, а щодо кандидатів до складу органів товариства - не пізніше ніж за чотири дні до дати проведення загальних зборів.

Пропозиції акціонерів (акціонера), які сукупно є власниками 5 або більше відсотків голосуючих акцій, підлягають обов`язковому включенню до проекту порядку денного загальних зборів. У такому разі рішення наглядової ради про включення питання до проекту порядку денного не вимагається, а пропозиція вважається включеною до проекту порядку денного, якщо вона подана з дотриманням вимог цієї статті.

Рішення про відмову у включенні до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства пропозиції акціонерів (акціонера), які сукупно є власниками 5 або більше відсотків голосуючих акцій, а також пропозиції комітету при наглядовій раді публічного акціонерного товариства з питань призначень незалежних директорів, може бути прийнято тільки у разі: недотримання акціонерами строку, встановленого абзацом першим частини другої цієї статті; неповноти даних, передбачених абзацом першим частини другої або частиною третьою цієї статті.

Аналогічні положення знайшли своє відображення і в розділі 7 повідомлення про проведення позачергових загальних зборів.

Як вбачається з матеріалів справи, пропозиції ОСОБА_1 були внесені шляхом їх направлення засобами поштового зв`язку у строк, передбачений ч.2 ст.38 Закону (пропозиції щодо включення до порядку денного зборів питань - 26.03.2019 р., тобто за 20 днів до дати проведення загальних зборів; пропозиції щодо кандидата до наглядової ради - 08.04.2019 р., тобто за 7 днів до дати проведення загальних зборів).

Крім того, дані пропозиції повністю відповідали вимогам, що висуваються нормами ч.ч.2, 3 ст.38 Закону до їхньої форми та змісту, містили всі необхідні відомості, зокрема проекти рішень з запропонованих питань порядку денного, дані щодо особи, яка вносила пропозиції та пропонувалась кандидатом.

В силу наведеного, а також того, що позивач є власником більш, ніж п`яти відсотків голосуючих акцій, його пропозиції підлягали обов`язковому включенню до проекту порядку денного загальних зборів навіть без прийняття відповідного рішення акціонерами, які скликали позачергові загальні збори.

З протоколу загальних зборів від 15.04.2019 р. та пояснень сторін вбачається, що пропозиції акціонера не знайшли своє відображення в порядку денному зборів. Товариство також не надало відповіді на звернення позивача про надання роз`яснень щодо проведення зборів.

Відповідач зазначає, що товариство та акціонери, які скликали загальні збори, нібито не отримували жодних пропозицій ОСОБА_1 , а направлені поштові відправлення не вручались відповідачеві та були повернені на адресу позивача, що свідчить про відсутність порушення прав акціонера.

Стосовно даних заяв відповідача суд зазначає, що аналіз змісту статей 38 та 47 Закону України «Про акціонерні товариства» дає підстави стверджувати, що Закон жодним чином не пов`язує факт внесення пропозицій акціонером з обставинами та моментом отримання таких пропозицій товариством або акціонерами, які скликають збори, лише вказує на те, що пропозиції вносяться (подаються) в письмовій формі. Можливість внесення пропозицій шляхом їх надсилання випливає з абз.3 ч.6 ст.47 Закону - повідомлення про проведення позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів повинне містити адресу, на яку акціонери можуть надсилати пропозиції до проекту порядку денного позачергових загальних зборів.

Суд вважає, що направлення пропозицій за відомою позивачеві адресою товариства, яка відповідає зазначені в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних-осіб підприємців та громадських формувань адресі, та адресою юридичної особи, яка здійснювала повідомлення акціонерів про проведення зборів, є достатнім для того, щоб вважати пропозиції внесеними, а повідомлення відповідних осіб - належним.

При цьому, отримання зазначених листів адресатами перебуває поза межами контролю позивача, а тому не може свідчити про неправомірність його дій. Обов`язок акціонера, який бажає внести пропозиції, полягає в тому, щоб надіслати такі пропозиції, а не забезпечити їх отримання адресатами.

Сам лише факт неотримання відповідачем кореспонденції, якою позивач з дотриманням вимог законодавства надсилав свої пропозиції, та яка повернулася позивачеві з причини закінчення терміну зберігання чи іншої причини, може свідчити про суб`єктивну і неправильну поведінку сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на її адресу.

При цьому суд не бере до уваги посилання відповідача на позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 20.06.2018 р. у справі №127/2871/16-ц (відомості про повернення суду апеляційної інстанції повістки про виклик позивача до суду з вказівкою причини повернення - за закінченням терміну зберігання не свідчать про відмову позивача від одержання повістки чи про його незнаходження за адресою, повідомленою суду), так як наведене стосується виключно роз`яснення Верховним Судом положень Цивільного процесуального кодексу України щодо дати вручення судового рішення та належного повідомлення учасників процесу, а не роз`яснення норм матеріального права загалом чи норм Закону України «Про акціонерні товариства» зокрема.

Частиною першою статті 36 Закону встановлено, що від дати надіслання повідомлення про проведення загальних зборів до дати проведення загальних зборів акціонерне товариство повинно надати акціонерам можливість ознайомитися з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, за місцезнаходженням товариства у робочі дні, робочий час та в доступному місці, а в день проведення загальних зборів - також у місці їх проведення. У повідомленні про проведення загальних зборів вказуються конкретно визначене місце для ознайомлення (номер кімнати, офісу тощо) та посадова особа товариства, відповідальна за порядок ознайомлення акціонерів з документами.

Розділом 6 повідомлення про проведення позачергових загальних зборів встановлено, що з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, власники акцій товариства мають можливість ознайомитися на підставі письмового запиту у робочі дні з 13:00 год. до 15:30 год. за адресою: м.Львів, вул.Сихівська, буд.12а, заклад громадського харчування «Сор», а в день проведення зборів без подання письмового запиту - за місцем їх проведення.

Як стверджує відповідач, таке місце ознайомлення було обрано у зв`язку з тим, що за даною адресою здійснює свою підприємницьку діяльність один з акціонерів, який скликав позачергові загальні збори - ОСОБА_2 . На підтвердження вказаного відповідачем долучено копію договору оренди нежитлового приміщення, що знаходиться за вищезазначеною адресою.

Суд погоджується з відповідачем в тому, що посилання в повідомленні про проведення позачергових зборів на адресу місцезнаходження акціонера, який скликає ці збори, як місце, де можна ознайомитися з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного позачергових загальних зборів, не є підставою для визнання недійсними спірних рішень позачергових загальних зборів акціонерів та не свідчить про обмеження права акціонерів на ознайомлення з такими документами.

Таку ж позицію підтримав Верховний Суд в своїй постанові від 20.06.2018 р. у справі №908/2905/16, залишаючи без змін та погоджуючись з судовими рішеннями першої та апеляційної інстанцій, в яких суди прийшли до такого висновку.

Позачергові загальні збори акціонерів відбулись за ініціативою, в тому числі і ОСОБА_2 , який міг здійснювати підготовку всіх необхідних документів для прийняття рішень на зборах акціонерів, переліку питань, які було включено до порядку денного тощо. Наведені обставини могли зумовити необхідність зберігання відповідних документів за адресою здійснення своєї діяльності акціонером, який скликав позачергові загальні збори, та надання цих документів для ознайомлення саме в належному йому на праві оренди приміщенні.

Посилання позивача на те, що акціонери, які скликали позачергові загальні збори, є членами наглядової ради та володіють доступом до приміщень за місцезнаходженням товариства, а тому мали надавати документи для ознайомлення лише за місцем реєстрації та знаходження товариства, спростовуються викладеними вище обставинами щодо можливих причин та необхідності визначення ініціатором позачергових загальних зборів місця для ознайомлення, відмінного від місцезнаходження товариства.

Стосовно тверджень позивача про те, що ОСОБА_2 відповідно до умов договору оренди нежитлового приміщення не може використовувати його для будь-якої мети, крім здійснення господарської діяльності з роздрібної торгівлі, у зв`язку з чим акціонери товариства не мають законної можливості перебувати у вищезгаданому приміщенні та ознайомлюватися з документами, суд зазначає наступне. Вказуючи таке місце для ознайомлення та висловлюючи готовність проводити ознайомлення в орендованому приміщенні, ОСОБА_2 мав усвідомлювати та приймати всі ризики і відповідальність за можливе порушення умов договору, сторонами якого є лише орендар та орендодавець, а неналежне виконання сторонами договору оренди в даному випадку не стосується третіх осіб, не може ставитися в вину таким особам та, відповідно, не обмежує акціонерів товариства в їхніх правах.

Акціонер товариства ОСОБА_5 27.03.2019 р. ознайомлювався з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, що підтверджується відміткою ОСОБА_2 про отримання запиту на ознайомлення та відміткою ОСОБА_5 про ознайомлення на поданому ним запиті, та, на думку суду, свідчить про створення акціонерами, які скликали позачергові загальні збори, реальних умов для ознайомлення із відповідними документами.

Посилання позивача на те, що ОСОБА_5 є членом наглядової ради, як і акціонери, котрі скликали позачергові загальні збори, та єдиним з 612 акціонерів товариства, хто звернувся до організаторів зборів, не сприяють спростуванню дійсності подання ОСОБА_5 запиту чи здійснення ним ознайомлення.

Крім того, відповідно до норм закону та наведених у повідомленні відомостей, акціонери товариства мали можливість ознайомитись з документами, які необхідні для прийняття рішень з питань порядку денного, в день проведення позачергових загальних зборів за місцем їх проведення.

Таким чином, суд вважає, що право позивача на ознайомлення з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного позачергових загальних зборів 15.04.2019 р., порушено не було.

Стаття 42 Закону України «Про акціонерні товариства» передбачає порядок прийняття рішень загальними зборами.

Одна голосуюча акція надає акціонеру один голос для вирішення кожного з питань, винесених на голосування на загальних зборах акціонерного товариства, крім проведення кумулятивного голосування. Право голосу на загальних зборах акціонерного товариства мають акціонери - власники простих акцій товариства, а у випадках, передбачених статтею 26 цього Закону, - також акціонери - власники привілейованих акцій товариства, які володіють акціями на дату складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах. Акціонер не може бути позбавлений права голосу, крім випадків, встановлених законом. Рішення загальних зборів акціонерного товариства з питання, винесеного на голосування, приймається простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з цього питання акцій, крім випадків, встановлених цим Законом. Обрання членів органу товариства здійснюється в порядку кумулятивного голосування у випадках, встановлених цим Законом та/або статутом акціонерного товариства. При обранні членів органу акціонерного товариства кумулятивним голосуванням голосування проводиться щодо всіх кандидатів одночасно. Обраними вважаються ті кандидати, які набрали найбільшу кількість голосів акціонерів порівняно з іншими кандидатами. Члени органу товариства вважаються обраними, а орган товариства вважається сформованим виключно за умови обрання повного кількісного складу органу товариства шляхом кумулятивного голосування.

Згідно з ч.1 ст.43 Закону, голосування на загальних зборах акціонерного товариства з питань порядку денного проводиться виключно з використанням бюлетенів для голосування. У разі проведення голосування з питань обрання членів виконавчого органу, наглядової ради або ревізійної комісії (ревізора) товариства бюлетень для голосування повинен містити прізвище, ім`я та по батькові кандидата (кандидатів).

Бюлетень для кумулятивного голосування повинен містити: 1) повне найменування акціонерного товариства; 2) дату і час початку проведення загальних зборів; 3) перелік кандидатів у члени органу акціонерного товариства із зазначенням інформації про них відповідно до вимог, встановлених Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку; 4) місце для зазначення акціонером (представником акціонера) кількості голосів, яку він віддає за кожного кандидата; 5) застереження про те, що бюлетень має бути підписаний акціонером (представником акціонера) із зазначенням прізвища, імені та по батькові акціонера (представника акціонера) та найменування юридичної особи у разі, якщо вона є акціонером. За відсутності таких реквізитів і підпису бюлетень вважається недійсним; 6) зазначення кількості голосів, що належать кожному акціонеру.

Бюлетень для кумулятивного голосування засвідчується в порядку та спосіб, встановлені статутом акціонерного товариства або рішенням загальних зборів акціонерів. Форма і текст бюлетеня для голосування затверджуються наглядовою радою не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення загальних зборів, щодо обрання кандидатів до складу органів товариства - не пізніше ніж за чотири дні до дати проведення загальних зборів, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають.

Частини третя та п`ята статті Закону встановлюють, що до складу наглядової ради обираються акціонери або особи, які представляють їхні інтереси, та/або незалежні директори. Під час обрання членів наглядової ради разом з інформацією про кожного кандидата (прізвище, ім`я, по батькові (найменування) акціонера, розмір пакета акцій, що йому належить) у члени наглядової ради в бюлетені для кумулятивного голосування зазначається інформація про те, чи є такий кандидат акціонером, представником акціонера або групи акціонерів (із зазначенням інформації про цього акціонера або акціонерів) або чи є він незалежним директором.

Відповідно до п.1 Вимог до інформації про кандидатів у члени органу акціонерного товариства, затверджених рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 01.06.2017 р. №402, у разі обрання членів органу акціонерного товариства шляхом кумулятивного голосування у бюлетені для кумулятивного голосування зазначається така інформація щодо кожного кандидата (для фізичних осіб): 1) прізвище, ім`я, по батькові (за наявності); 2) рік народження; 3) особа (особи), що внесла(и) пропозицію щодо даного кандидата (для обрання членів наглядової ради - із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності)/найменування акціонера, розміру пакета акцій, що йому належить); 4) кількість, тип та/або клас належних кандидату акцій акціонерного товариства, до складу органу якого обирається кандидат; 5) освіта (повне найменування навчального закладу, рік закінчення, спеціальність, кваліфікація); 6) місце роботи (основне та/або за сумісництвом), посади, які обіймає кандидат у юридичних особах; 7) інформація про стаж роботи протягом останніх п`яти років (період, місце роботи, займана посада); 8) наявність (відсутність) непогашеної (незнятої) судимості; 9) наявність (відсутність) заборони обіймати певні посади та/або займатись певною діяльністю; 10) чи є кандидат афілійованою особою акціонерного товариства, до складу органу якого він обирається; 11) інформація про: акціонерів товариства - власників 5 і більше відсотків простих акцій (для публічних акціонерних товариств) або 10 і більше відсотків простих акцій (для приватних акціонерних товариств), що є афілійованими особами кандидата, із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності)/найменування кожного з таких акціонерів, розміру пакета акцій, що їм належать; посадових осіб акціонерного товариства, що є афілійованими особами кандидата, із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності), посади посадової особи акціонерного товариства; 12) чи є кандидат у члени наглядової ради акціонером, представником акціонера або групи акціонерів (із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності)/найменування цього акціонера або акціонерів, розміру пакета(ів) акцій, що йому (їм) належить(ать) або чи є він незалежним директором; 13) наявність письмової заяви кандидата про згоду на обрання членом органу акціонерного товариства.

Згідно з п.3 Вимог, інформація про кандидата включається до форми бюлетеня для кумулятивного голосування на підставі письмової заяви такого кандидата про згоду на обрання його членом органу акціонерного товариства та включення такої інформації до бюлетеня для кумулятивного голосування, яка має містити відомості, передбачені пунктами 1, 2 цих Вимог. У разі відсутності у заяві відомостей (їх частини), визначених цими Вимогами, про це вказується у бюлетені для кумулятивного голосування.

В порушення вищенаведених вимог, письмові заяви кандидатів у члени наглядової ради про згоду на їх обрання не містили будь-яких відомостей про осіб, що внесли пропозицію щодо даних кандидатів, кількість, тип та/або клас належних кандидатам акцій акціонерного товариства, їхню освіту, місце роботи, посади, які обіймають кандидати у юридичних особах, інформацію про стаж роботи протягом останніх п`яти років тощо.

Вказане призвело до того, що бюлетень для кумулятивного голосування щодо обрання членів наглядової ради товариства не відповідав вимогам стосовно належного відображення в ньому всієї необхідної інформації про кандидатів. Більш того, в даному бюлетені не було зроблено вказівку на відсутність у заявах кандидатів відомостей, визначених Вимогами до інформації про кандидатів у члени органу акціонерного товариства. Також у бюлетені зазначено неправдиву інформацію про те, що жоден з кандидатів не є акціонером, представником акціонера або групи акціонерів або незалежним директором в той час як ч.3 ст.53 Закону передбачає можливість обиратися до складу наглядової ради лише особам, які мають якийсь з цих статусів, а принаймні двоє з кандидатів ( ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ) є акціонерами товариства, про що свідчить і те, що позачергові загальні збори скликались саме на вимогу цих осіб як акціонерів, які в сукупності володіють 10 і більше відсотками акцій товариства.

На противагу цьому, надіслана ОСОБА_1 письмова заява про згоду на обрання його членом органу акціонерного товариства містила всі передбачені відомості, а, як встановлено судом вище, пропозиція ОСОБА_1 щодо його кандидатури у члени наглядової ради акціонерного товариства підлягала включенню до порядку денного зборів та бюлетеня для кумулятивного голосування, чого неправомірно зроблено не було.

Згідно з ч.ч.1, 6 ст.53 Закону України «Про акціонерні товариства», члени наглядової ради акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк не більший ніж три роки. Особи, обрані членами наглядової ради, можуть переобиратися необмежену кількість разів. Повноваження члена наглядової ради, обраного кумулятивним голосуванням, за рішенням загальних зборів можуть бути припинені достроково лише за умови одночасного припинення повноважень усього складу наглядової ради. У такому разі рішення про припинення повноважень членів наглядової ради приймається загальними зборами акціонерів простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч.1 ст.57 Закону, загальні збори акціонерів можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів, при цьому Закон не встановлює заборони на повторне обрання до складу наглядової ради осіб, повноваження яких як членів наглядової ради були припинені тим самим рішенням загальних зборів, тому права позивача не можуть вважатись порушеними внаслідок припинення повноважень та одночасного обрання того ж складу наглядової ради товариства.

За нормами статей 45 та 46 Закону, за підсумками кожного голосування складається протокол, що підписується всіма членами лічильної комісії акціонерного товариства, які брали участь у підрахунку голосів. У разі передачі повноважень лічильної комісії депозитарній установі, з якою укладений договір про надання послуг, зокрема щодо виконання функцій лічильної комісії, протокол про підсумки голосування підписує представник цієї депозитарної установи. Рішення загальних зборів акціонерного товариства вважається прийнятим з моменту складення протоколу про підсумки голосування. Підсумки голосування оголошуються на загальних зборах, під час яких проводилося голосування. Після закриття загальних зборів підсумки голосування доводяться до відома акціонерів протягом 10 робочих днів у спосіб, визначений статутом акціонерного товариства. Протоколи про підсумки голосування додаються до протоколу загальних зборів акціонерного товариства. Протокол загальних зборів акціонерного товариства складається протягом 10 днів з моменту закриття загальних зборів та підписується головуючим і секретарем загальних зборів.

Стаття 50 Закону передбачає, що у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття. Суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Як роз`яснено пунктами 2.12.- 2.14. Постанови пленуму Вищого господарського суду України №4 від 25.02.2016 р. «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин», рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах; відсутність протоколу загальних зборів ТОВ; відсутність протоколу загальних зборів АТ, підписаного головою і секретарем зборів. Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України «Про господарські товариства», статтею 35 Закону України «Про акціонерні товариства», статтею 15 Закону України «Про кооперацію». Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Отже, для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Суд виходить з того, що відповідно до статті 167 Господарського кодексу України та пункту 8 частини 1 статті 2 Закону України «Про акціонерні товариства», однією зі складових корпоративних прав є правомочність акціонера на участь в управлінні акціонерним товариством, яка реалізується ним, зокрема, шляхом участі в загальних зборах акціонерів. Відтак, зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів.

Невключення пропозицій відповідача до порядку денного загальних зборів та невключення його кандидатури до переліку кандидатів у члени наглядової ради товариства в той час як такі пропозиції підлягали обов`язковому відображенню в порядку денному та бюлетені для кумулятивного голосування, як і невідповідність такого бюлетеня вимогам законодавства, в сукупності призвели до порушення прав позивача на участь в управлінні акціонерним товариством та до недійсності прийнятих на позачергових загальних зборах рішень.

Суд зазначає, що визнанню недійсними підлягають загалом всі рішення, які були прийняті на позачергових загальних зборах 15.04.2019 р. та оформлені відповідним протоколом, так як обов`язкові до включення пропозиції позивача стосувались не лише питання 10 порядку денного (обрання членів наглядової ради товариства), а й додаткового включення до порядку денного двох питань, тому допущені порушення порядку скликання і проведення загальних зборів не можуть бути усунені шляхом визнання недійсними лише деяких з рішень, що приймалися, а ефективного захисту прав позивача в даному випадку неможливо буде досягнути способом, відмінним від визнання недійсними всіх прийнятих рішень.

Також суд вважає, що позивач, не володіючи документами, якими були оформлені рішення позачергових загальних зборів та заявляючи відповідне клопотання про їх витребування, не міг з впевненістю знати, що підсумки голосування оформлялись окремими протоколами з кожного питання, про що стало відомо лише після надання відповідачем суду витребуваних документів.

У зв`язку з цим, суд, не допускаючи проявів надмірного формалізму, вважає за можливе викласти резолютивну частину рішення про задоволення позовних вимог в відмінній від зазначеної позивачем в прохальній частині позовної заяви редакції, яка, проте, відповідає фактичним обставинам справи та змісту судового рішення, та зазначити, що визнанню недійсними підлягають рішення позачергових загальних зборів акціонерів, оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів та протоколами про підсумки голосування на позачергових загальних зборах акціонерів, а не протоколом про підсумки голосування на позачергових загальних зборах акціонерів, як вказував позивач.

Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Тобто підставами для захисту цивільного права є його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 13 ГПК України передбачено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Як встановлено ч.1 ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Частиною 2 статті 86 ГПК України передбачено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що права позивача були порушені, а позовні вимоги підлягають задоволенню.

Як передбачено п.2 ч.5 ст.238 ГПК України, в резолютивній частині рішення зазначається про розподіл судових витрат.

Оскільки згідно з п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, судовий збір підлягає стягненню з відповідача.

Керуючись ст.ст.4, 13, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 129, 233, 236, 237, 238, 241, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити.

2. Визнати недійсними рішення позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», м.Львів, вул.Під Дубом, 7а (ідентифікаційний код 2968438) від 15.04.2019 р., оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» та протоколами про підсумки голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ПрАТ «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки» від 15.04.2019 р.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Львівське акціонерне товариство імені Лесі Українки», м.Львів, вул.Під Дубом, 7а (ідентифікаційний код 2968438) на користь ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) 1921 грн судового збору.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.241 ГПК України та може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення.

В судовому засіданні 05.12.2019 р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повне рішення складено 16.12.2019 р.

Суддя Гоменюк З.П.