УХВАЛА

19 грудня 2019 року

м. Київ

Справа № 925/392/19

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Случ О. В.

перевіривши матеріали касаційної скарги Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області

на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.06.2019 (суддя Грачов В. М.)

і постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2019 (головуючий суддя Тарасенко К. В., судді Іоннікова І. А., Хрипун О. О.)

у справі № 925/392/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаський науково-виробничий центр по біологічному захисту рослин»

до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області

про визнання укладеною додаткової угоди до договору

ВСТАНОВИВ:

03.12.2019 скаржник надіслав безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.06.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2019 у справі № 925/392/19.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 10.12.2019 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В.- головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України, Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції закону, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору складав 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну немайнову вимогу.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 установлено в розмірі 1 921 грн (позовна заява була подана у 2019 році).

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

24.06.2019 рішенням Господарського суду Черкаської області, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2019, позовні вимоги задоволено повністю.

Як вбачається з касаційної скарги, скаржник оскаржує рішення Господарського суду Черкаської області від 24.06.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2019 у справі № 925/392/19 у повному обсязі.

Предметом позову у цій справи є визнання укладеною додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки.

Отже, згідно з приписами Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на дату подачі касаційної скарги) судовий збір за подання касаційної скарги мав бути сплачений у розмірі 3 842 грн.

Проте, скаржник до матеріалів касаційної скарги не додав доказів сплати судового збору у відповідному порядку і розмірі.

Таким чином, у зв`язку з відсутністю в матеріалах касаційної скарги документів, що підтверджують сплату судового збору, скаржникові необхідно усунути недоліки касаційної скарги та подати до суду документ на підтвердження сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 290 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

Таким чином, реалізація права на звернення до суду із касаційною скаргою є процесуальною дією в суді, яка має здійснюватися або самою особою у порядку самопредставництва, або її процесуальним представником. При цьому підписання та/або подання касаційної скарги є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Відповідно до частини третьої статті 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частиною першою статті 92 Цивільного кодексу України передбачено, що юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Відповідно до частин першої та третьої статті 237 Цивільного кодексу України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Касаційну скаргу підписав в. о. начальника Кисіль Андрій, проте не додав документів, по посвідчують посадове становище та наявність повноважень у останнього, як виконуючого обов`язки начальника ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, до касаційної скарги не додав.

Колегія суддів зазначає, що касаційна скарга надіслана безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, матеріали справи № 925/392/19 відсутні у суді касаційної інстанції, а тому у колегії суддів відсутня можливість перевірити наявність повноважень підписанта в матеріалах справи.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, касаційна скарга ГУ Держгеокадастру у Черкаській області на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.06.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2019 у справі № 925/392/19 підлягає залишенню без руху з наданням скаржникові строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, а саме: необхідно надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 3 842 грн та необхідно надати копію наказу про призначення підписанта касаційної скарги виконуючим обов`язки начальника ГУ Держгеокадастру у Черкаській області на час підписання скарги, у строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 3, 174, 234, 287-291, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.06.2019 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2019 у справі № 925/392/19 залишити без руху.

2. Надати Головному управлінню Держгеокадастру у Черкаській області строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали, касаційна скарга буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Случ