УХВАЛА

12.12.2019Справа № 910/9796/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., за участю секретаря судового засідання Філон І.М., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

до Державного підприємства "Енергоринок"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - 1) Кабінет Міністрів України;

2) Міністерство енергетики та захисту довкілля України;

3) Національна комісія, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг

про стягнення 18 973 423 431, 47 грн

Представники:

від позивача: Слівінський М.О.;

від відповідача: Саква Д.Ю., Темченко О.О.;

третя особа-1: Іванець І.В. ;

третя особа-2: Забур`янов В.В. ;

третя особа-3: не з`явився;

вільний слухач: ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Енергоринок" (далі-відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 19 001 360 408, 70 грн., з яких: 9 811 851 959, 08 грн. - основний борг та 9 189 508 449, 62 грн. - інфляційні втрати.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором № 698/05-НАЕК/640/01 від 18.05.2001.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 29.08.2019.

07.08.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач подав заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача 9 827 191 365, 22 грн - основного боргу та 9 189 508 449, 62 грн - інфляційних втрат.

16.08.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що розпорядження коштами, що накопичуються на поточному рахунку із спеціальним режимом використання ДП "Енергоринок" здійснюється НКРЕКП в межах своїх повноважень, шляхом затвердження постанов, якими встановлюється алгоритм розподілу коштів, тож відповідач не має права на власний розсуд приймати рішення щодо розпорядження коштами. Крім того, відповідач просить суд закрити провадження у справі в частині стягнення заборгованості та інфляційних нарахувань за електричну енергію куповану у травні 2001, грудні 2001, жовтні 2003 та січні 2005.

21.08.2019 позивач через відділ автоматизованого документообігу суду подав відповідь на відзив, в якій вважає безпідставним посилання відповідача на спеціальний порядок розрахунків на ОРЕ України та зазначає, що спірні правовідносини врегульовані виключно Цивільним кодексом України та договором купівлі-продажу № 698/05-НАЕК/640/01 від 18.05.2001.

29.08.2019 відповідач подав до суду клопотання про зупинення провадження, в якому просить суд зупинити провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 910/11116/19 за позовом Державного підприємства "Енергоринок" до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про визнання недійсним одностороннього правочину, а саме зарахування зустрічних однорідних вимог у розмірі 27 936 977, 23 грн. за електричну енергію куповану у червні 2019 року за договором № 698/05-НАЕК/640/01 від 18.05.2001.

У судовому засіданні 29.08.2019 оголошено перерву до 19.09.2019.

02.09.2019 позивач через відділ автоматизованого документообігу суду подав заяву про зменшення розміру позовних вимог, в якій зазначає що позивачем 08.08.2019 здійснено зарахування зустрічних однорідних вимог у сумі 27 936 977, 23 грн., оформлене заявою № 10760/04, у зв`язку з чим залишок заборгованості відповідача з оплати електричної енергії купованої у червні 2019 року становить 2 473 685 170, 25 грн., а тому просить суд стягнути з відповідача 9 783 914 981, 85 грн - основного боргу та 9 189 508 449, 62 грн - інфляційних втрат.

17.09.2019 відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких повторно зазначає, що вже існують судові рішення (у справах № 10/404, № 65/612, № 6/229 та № 910/8513/13) які набрали законної сили між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, у зв`язку з чим просить суд закрити провадження у справі в частині стягнення заборгованості та інфляційних нарахувань за електричну енергію куповану у травні 2001 р., грудні 2001 р., жовтні 2003 р. та січні 2005 р.

19.09.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав клопотання, в яких просить суд залучити до участі у справі Кабінет Міністрів України, Міністерство енергетики та захисту довкілля України та Національну комісію, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

У судовому засіданні 19.09.2019 розглянувши подану позивачем заяву про зменшення розміру позовних вимог, суд визнав подану заяву такою, що відповідає вимогам ст. 46 ГПК України, у зв`язку з чим прийняв її до розгляду.

За таких обставин, суд розглядає справу, виходячи з нової ціни позову, а саме 18 973 423 431, 47 грн., яка складається з: основного боргу у розмірі 9 783 914 981, 85 грн та інфляційних втрат у сумі 9 189 508 449, 62 грн

Також, розглянувши клопотання відповідача про зупинення провадження, враховуючи що позивачем зменшено розмір позовних вимог на суму 27 936 977, 23 грн., яка була в односторонньому порядку зарахувано позивачем в оплату електричної енергії купованої у червні 2019 року та є предметом розгляду у справі № 910/11116/19, суд не вбачає підстав для зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішення у справі № 910/11116/19.

У судовому засіданні 19.09.2019 оголошено перерву до 26.09.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.09.2019 клопотання Державного підприємства "Енергоринок" про залучення третіх осіб - задоволено. Залучити до участі у розгляді справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кабінету Міністрів України (третя особа-1), Міністерству енергетики та захисту довкілля України (третя особа-2); Національну комісію, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (третя особа-3). Зокрема, запропоновано Кабінет Міністрів України, Міністерство енергетики та захисту довкілля України та Національній комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг надати суду письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог та докази на підтвердження викладених обставин, з урахуванням положень ч. 3-7 ст. 165 ГПК. Продовжено строк підготовчого провадження у справі № 910/9796/19 на 30 днів. Підготовче засідання відкладено на 24.10.2019.

22.10.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду від Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг надійшли письмові пояснення, в яких третя особа-3 зазначає, що починаючи з 01.07.2019 ДП "Енергоринок" провадить свою діяльність у межах договірних відносин на ОРЕ з учасниками ринку електричної енергії, а також повідомив, що на розгляді комітетів Верховної Ради України знаходиться проект Закону України «Про особливості погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» метою якого є повне погашення заборгованості, що утворилася на ОРЕ.

23.10.2019 відповідач через відділ автоматизованого документообігу суду подав клопотання про призначення судово-бухгалтерської експертизи, в якій просить суд призначити у даній справі судову експертизу щодо існування алгоритму оптового ринку електроенергії у спірний період та дотримання ДП "Енергоринок" алгоритму оптового ринку електричної енергії у спірний період, проведення якої просить доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз та зупинити провадження у справі.

Також, 23.10.2019 відповідач подав клопотання про колегіальний розгляд справи, відповідно до якого просить суд розглядати справу № 910/9796/19 колегіально у складі трьох суддів та передати справу уповноваженій особі для здійснення автоматичного розподілу справи між суддями з метою визначення колегіального складу суду.

24.10.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні.

У судовому засіданні 24.10.2019 розглянувши подане відповідачем клопотання про призначення колегіального розгляду справи, суд відзначає наступне.

Так, відповідно до ст. 33 Господарського процесуального кодексу України, справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово, крім випадків, визначених цим Кодексом. Будь-яку справу, що відноситься до підсудності суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку наказного і спрощеного позовного провадження.

Якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала.

Закон не визначає, які саме категорії справ підлягають колегіальному розгляду. Складність справи може визначатися залежно від складності спірних матеріально-правових відносин; кількості доказів, поданих на підтвердження вимог та заперечень; неясності чи суперечливості правових норм, що підлягають застосуванню у спірних відносинах; неоднаковості судової практики застосування правових норм, що регулюють спірні відносини тощо.

Враховуючи категорію і рівень складності цієї справи, у даному випадку суд не вбачає підстав для призначення колегіального розгляду справи, у зв`язку з чим визнав подане клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Також, у судовому засіданні 24.10.2019 оголошено перерву до 31.10.2019.

28.10.2019 позивач через відділ автоматизованого документообігу суду подав заяву щодо клопотання відповідача про призначення судово-бухгалтерської експертизи, в якій зазначає, що питання дотримання відповідачем алгоритму розподілу коштів не є предметом доказування у даній справі, оскільки підставою позову є договір № 698/05-НАЕК/640/01 від 18.05.2001 та, враховуючи що з 01.07.2019 Закон України «Про електроенергетику» втратив чинність, тобто відносини сторін не регулюються вказаним законом чи ДЧОРЕ, відповідно алгоритм розподілу коштів з 01.07.2019 відсутній.

29.10.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав додаткові пояснення, в яких зазначає, що у спірний період, в межах якого позивачем нараховуються інфляційні збитки діяв алгоритм розподілу коштів з поточного рахунку із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії, тобто вирішення питання щодо правомірності заявлених позовних вимог в частині стягнення інфляційних втрат безпосередньо пов`язано з дослідженням питання дотримання ДП "Енергоринок" алгоритму розподілу коштів, затверджених НКРЕ, НКРЕКП.

У судовому засіданні 31.10.2019, розглянувши подане відповідачем клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні, проаналізувавши норми господарського процесуального законодавства України, суд відзначає наступне.

Статтею 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що судові рішення, судові засідання та інформація щодо справ, які розглядаються судом, є відкритими, крім випадків, установлених законом. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа має право на вільний доступ до судового рішення в порядку, встановленому законом.

Інформація про суд, який розглядає справу, сторони спору та предмет позову, дату надходження позовної заяви, апеляційної, касаційної скарги, заяви про перегляд судового рішення, стадії розгляду справи, місце, дату і час судового засідання, рух справи з одного суду до іншого є відкритою та підлягає невідкладному оприлюдненню на офіційному веб-сайті судової влади України, крім випадків, установлених законом.

Розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. У разі вчинення особою дій, що свідчать про неповагу до суду або учасників судового процесу, така особа за вмотивованим рішенням суду може бути видалена із зали судового засідання.

Учасники судового процесу, інші особи, присутні у залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, установлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання та здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

Розгляд справи у закритому судовому засіданні допускається за вмотивованим рішенням суду виключно у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ч.ч. 8, 9 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, необхідності захисту особистого та сімейного життя людини, а також в інших випадках, установлених законом. Про розгляд справи у закритому судовому засіданні постановляється ухвала. Суд ухвалою може оголосити судове засідання закритим повністю або закритою його частину.

Проте, з поданого відповідачем клопотання та доданих до справи доказів не вбачається жодних обставин, які б обґрунтовували необхідність розгляду справи №910/9796/19 у закритому судовому засіданні, а тому суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у закритому судовому засіданні.

Також, у судовому засіданні 31.10.2019 оголошено перерву до 14.11.2019.

14.11.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав клопотання про зупинення провадження у справі, в якому зазначає, що 13.11.2019 на адресу ДП "Енергоринок" надійшла заява ДП «НАЕК «Енергоатом» від 08.11.2019 № 15116/10 про відкриття провадження у справі про банкрутство, суддя Яковенко А.В., справа № 910/15996/19, у зв`язку з чим просить суд зупинити провадження у даній справі до вирішення Господарським судом міста Києва питання щодо відкриття провадження у справі про банкрутство ДП «Енергоринок» за заявою ДП «НАЕК «Енергоатом» та передати матеріали справи № 910/9796/19 судді, в провадженні якого буде перебувати справа № 910/15996/19 про банкрутство.

У судовому засіданні 14.11.2019 розглянувши клопотання відповідача про зупинення провадження у даній справі, суд відзначає наступне.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Таким чином, суд зазначає, що нормами процесуального законодавства чітко визначено, зупинення провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду однієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку господарського, тобто така інша справа повинна бути відкрита та перебувати у провадженні судді.

Відповідно до ст. 35 Кодексу України з процедур банкрутства, у разі відсутності підстав для відмови у прийнятті, залишення без руху або для повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство господарський суд приймає заяву до розгляду, про що не пізніше п`яти днів з дня її надходження постановляє ухвалу.

Підготовче засідання суду проводиться не пізніше 14 днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви про відкриття провадження у справі, а за наявності поважних причин (здійснення сплати грошових зобов`язань кредиторам тощо) - не пізніше 20 днів.

Відповідно до ч. 5 ст. 39 Кодексу України з процедур банкрутства, за результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про: відкриття провадження у справі; відмову у відкритті провадження у справі.

Проте, подання Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Господарського суду міста Києва заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство Державного підприємства "Енергоринок" ніяким чином не унеможливлює розгляд даної справи, що являлось би підставою для зупинення провадження у справі, відповідно суд визнає подане клопотання необґрунтованим та відмовляє у його задоволенні.

Крім того, у судовому засіданні 14.11.2019 оголошено перерву до 12.12.2019.

У цьому судовому засіданні представник відповідача підтримав раніше подане клопотання про призначення судової бухгалтерської експертизи.

Представник позивача заперечив проти задоволення даного клопотання.

Представники третьої особи-1 та третьої особи-2 поклалися на розсуд суду щодо розгляду вказаного клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У пункті 2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 4 «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» передбачено, що відповідно до статті 1 Закону судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду. Водночас і згідно з нормами ГПК експертиза призначається для з`ясування питань, що потребують спеціальних знань. Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Разом з тим, дослідивши наведені у клопотанні питання, суд зазначає, що відповідач просить поставити на вирішення експерта питання, які відносяться безпосередньо до компетенції суду та не потребують спеціальних знань для встановлення фактичних даних, а підлягають дослідженню судом під час винесення рішення, тож з огляду на предмет та підстави позову у даній справі, враховуючи рекомендації касаційної інстанції, викладені у постанові від 23.03.2012, суд не вбачає необхідності у призначенні судової бухгалтерської експертизи для вирішення спору у даній справі, а тому відмовляє у задоволенні клопотання відповідача.

Також, у даному судовому засіданні представниками відповідача подано заяву про відвід судді, яка обґрунтована відмовою у задоволенні клопотань Державного підприємства "Енергоринок" про колегіальний розгляд справи та призначення судової-бухгалтерської експертизи, у зв`язку з чим представники відповідача просять відвести суддю Щербакова С.О. від розгляду справи № 910/9796/19.

Представник позивача заперечив проти відведення судді Щербакова С.О. від розгляду справи № 910/9796/19.

Розглянувши заяву про відвід судді, дослідивши матеріали справи, суд відзначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлені положеннями ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Так, в обґрунтування поданої заяви, Державне підприємство "Енергоринок" зазначає, що судом, на його думку, було безпідставно відмовлено у задоволенні клопотань Державного підприємства "Енергоринок" про колегіальний розгляд справи та призначення судової бухгалтерської експертизи, у зв`язку з чим представники відповідача просять відвести суддю Щербакова С.О. від розгляду.

Таким чином, зі змісту поданої заяви вбачається, що як на підставу для відведення судді Щербакова С.О., від розгляду справи № 910/9796/19 відповідач посилається виключно на незгоду з процесуальним діями судді щодо відхилення клопотань, тобто зводяться виключно до оцінки застосування судом норм процесуального законодавства України, що не може свідчити про існування упередженості судді в розгляді відповідної справи та бути підставою для його відводу, а у випадку незгоди учасника судового процесу з відповідними діями останній не позбавлений права на оскарження відповідного судового рішення у встановленому законом порядку з включенням вказаних заперечень.

Відповідно до ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Тож, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може свідчити про існування упередженості судді в розгляді відповідної справи.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви Державного підприємства "Енергоринок" про відвід судді Щербакова С.О. та відсутність підстав для її задоволення.

Частиною 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Крім того, статтею 228 Господарського процесуального кодексу України передбачено право суду зупинити провадження у справі, відповідно до п. 5 ч. 1 якої передбачено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках надходження заяви про відвід судді.

Проте, суд дійшов висновку про відсутність необхідності у зупиненні провадження у справі № 910/9796/19, а заява підлягає передачі для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

1. Заяву Державного підприємства "Енергоринок" про відвід судді Щербакова С.О. від розгляду справи №910/9796/19 визнати необґрунтованою.

2. Заяву Державного підприємства "Енергоринок" про відвід судді Щербакова С.О. від розгляду справи №910/9796/19 передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 13.12.2019.

Суддя С.О. Щербаков