ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"10" грудня 2019 р. Справа № 922/2275/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Кухар Н.М.

при секретарі судового засідання Руденко О.О.

розглянувши матеріали справи

за позовом Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області, м.Харків,
до 1) Харківської міської ради, м.Харків , 2) Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради, м.Харків , 3) Фізичної особи - підприємця Мусієнка Юрія Миколайовича, м.Харків,
про визнання недійсним договору та витребування майна
за участю представників:

прокуратури - Клейн Л.В. (посвідчення прокурора № 051089 від 02.10.2018);;

першого відповідача - Цуварева О.Ф. (довіреність № 08-21/195/2-19 від 21.01.2019);

другого відповідача - Романенко Т.М. (довіреність № 2780 від 25.03.2019);

третього відповідача - Герасименя О.Ю. (ордер № 000078 від 31.10.2019);

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Харківської області знаходиться справа №922/2275/19 за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації ДЕКМ Харківської міської ради та Фізичної особи - підприємця Мусієнка Юрія Миколайовича, м.Харків, про визнання незаконним та скасування рішення п. 1 додатку до рішення 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 20.09.2017 № 757/17; визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових будівель від 30.01.2018 № 5544-В-С та зобов`язання повернути нежитлові приміщення підвалу № 0-16-:-0-19, 0-24, загальною площею 53,1 кв.м, розташовані в будинку літ. "А-16" за адресою: м.Харків, пр. Свободи Людвіга, 41. Позовні вимоги обґрунтовано порушенням Закону України "Про оренду державного та комунального майна", зокрема, ст.ст.203, 215-216 ЦК України.

Справа розглядається в порядку загального позовного провадження.

У підготовчому засіданні, яке відбулося 10.12.2019 у справі № 922/2275/19, представники першого, другого та третього відповідачів підтримали заяву Харківської міської ради про залишення позову без розгляду у зв`язку з необґрунтованістю та недоведеністю Харківською місцевою прокуратурою № 2 підстав представництва інтересів держави у даному випадку, яка була подана до суду 29.10.2019, та просили її задовольнити.

Представник прокуратури проти залишення позову без розгляду заперечував повністю, посилаючись на те, що недотримання під час проведення приватизації вимог чинного законодавства, принципів відкритості, максимальної ефективності та економії, унеможливило раціональне та ефективне використання комунального майна громади, що, в свою чергу, порушує матеріальні інтереси держави, а також безпосередньо порушує права та інтереси мешканців територіальної громади. Оскільки Харківська міська рада представляє інтереси громади міста Харкова, проте у даному випадку є відповідачем у справі, як і Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради, прокурором самостійно подано позов.

Згідно з офіційно опублікованими відомостями в Єдиному державному реєстрі судових рішень, судом встановлено, що Верховний Суд у складі колегії судів Касаційного господарського суду постановив у господарській справі № 912/2385/18, провадження у якій було відкрито за позовом прокурора, ухвалу про передачу справи разом із касаційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області на розгляд Великої Палати Верховного Суду, з огляду на те, що дана справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики.

Так, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду передаючи на розгляд Великої палати Верховного Суду вище зазначену справу, обґрунтувала свій висновок доводами про те, що механізм реалізації права прокурора подавати позови до суду в інтересах держави є недосконалим та неоднозначним, зокрема, вказав на правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, а саме: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення; обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду).

Окрім того, за позицією Верховного Суду, існує також інше питання, що потребує правового висновку - які правові наслідки, в разі, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, недотримання прокурором процедури, що передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

07.11.2019 Велика палата Верховного суду своєю ухвалою прийняла до розгляду справу № 912/2385/18.

Враховуючи викладене, з огляду на те, що висновок Великої Палати Верховного Суду в справі № 912/2385/18 щодо вказаної правової проблеми сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якого є юридична визначеність, та принципу пропорційності, господарський суд вважає, що у даному випадку висновки Великої Палати Верховного Суду за результатами розгляду справи № 912/2385/18 матимуть значення при вирішенні справи № 922/2275/19 та підлягатимуть застосуванню у даному спорі, оскільки у справі № 912/2385/18 Велика Палата Верховного суду в сукупності розгляне питання реалізації прокурором повноважень відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" в частині представництва інтересів держави в суді.

Європейська Комісія "За демократію через право" (Венеційська Комісія) у Доповіді "Верховенство права", схваленій на 86-му пленарному засіданні, яке відбулося 25 - 26 березня 2011 року, також зазначала, що однією зі складових принципу верховенства права є юридична визначеність, яка є істотно важливою для питання довіри до судової системи та верховенства права. У цій доповіді також вказано, що юридична визначеність вимагає, щоб юридичні норми були чіткими і точними та спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишались передбачуваними (пункти 44, 46).

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з п. 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Таким чином, з метою дотримання єдності судової практики, а також враховуючи, що висновок, наданий Великою Палатою Верховного Суду у справі № 912/2385/18 може вплинути на оцінку правомірності звернення прокурора з позовом у даній справі, господарський суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі № 922/2275/19 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Керуючись ст.ст. 228, 229, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі 922/2275/19 зупинити до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду безпосередньо або через Господарський суд Харківської області протягом десяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 12.12.2019.

Суддя Н.М. Кухар