ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"16" грудня 2019 р. Справа № 914/128/18

Суддя-доповідач Західного апеляційного господарського суду Кордюк Г.Т.

одержавши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», б/н від 06.12.2019 (вх. №01-05/4395/19 від 09.12.2019),

на рішення Господарського суду Львівської області від 29.10.2019 (повний текст складено 08.11.2019)

у справі № 914/128/18 (суддя Мазовіта А.Б.)

за позовом: Публічного акціонерного товариства Дельта Банк, м. Київ;

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Яблуневий дар, м.Городок, Львівська область;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, м.Київ;

про стягнення заборгованості за кредитним договором.

ВСТАНОВИВ:

У січні 2018 року Публічне акціонерне товариство Дельта Банк звернулось до Господарського суду Львівської області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Яблуневий дар 374 603,04 грн. заборгованості за договором кредитної лінії №ВКЛ-2005469/4 від 27.06.2013.

У серпні 2019 року Публічне акціонерне товариство Дельта Банк подало суду заяву про збільшення позовних вимог, якою просило стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Яблуневий дар заборгованість за договором кредитної лінії №ВКЛ-2005469/4 від 27.06.2013 у розмірі 68 497 972,55 Євро ( з яких 34 000 000, 00 Євро - заборгованість за простроченим кредитом та 34 497 972,55 Євро - заборгованість за простроченими процентами) та 28 093 213,42 грн. пені.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 29.10.2019 у справі №914/128/18 позов задоволено частково. Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Яблуневий дар на користь Публічного акціонерного товариства Дельта Банк заборгованість за договором кредитної лінії №ВКЛ-2005469/4 від 27.06.2013 в розмірі 374 603,04 грн. та 5 619,06 грн. судового збору. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, особа, яка не брала участі у справі - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» оскаржило рішення суду першої інстанції, просить його скасувати в частині відмови у задоволенні позову та ухвалити у цій частині нове рішення, яким позов задоволити.

При цьому апелянт зазначає, що протоколом електронних торгів №UKR-2019-05 від 07.11.2019 з реалізації лоту №UKR-2019-05, до складу якого входять, зокрема, активи АТ «Дельта Банк» ( в тому числі право вимоги за кредитним договором №ВКЛ-2005469/4 від 27.08.2013, укладеним між АТ «Дельта Банк» та ТОВ «Яблуневий Дар») , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» визнано переможцем. Оскільки на даний момент Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» завершує оформлення угоди по придбанню права вимоги за кредитним договором, рішення у даній справі безпосередньо впливає на права та обов`язки Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста».

11.12.2019 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю Яблуневий дар поступило заперечення проти відкриття апеляційного провадження у справі, у якому відповідач просить відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» у відкритті апеляційного провадження з огляду на те, що позивачем у даній справі є Публічне акціонерне товариство Дельта Банк, процесуальна заміна позивача не відбулась, а апелянт не є стороною у даній справі. Окрім того, відповідач зазначає, що скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у даній справі.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги та заперечення проти відкриття апеляційного провадження, суд зазначає наступне:

Відповідно до частини першої статті 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

В контексті зазначеного, за приписами процесуального законодавства судове рішення, оскаржуване особою, яка не брала участі у справі, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, що випливають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків.

Так, особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку, передбаченому статтею 254 ГПК України, повинна довести, наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Слід ураховувати, що судове рішення, оскаржуване не залученою до участі у справі особою, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

Рішення є таким, що прийнято про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині цього рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав по права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11.07.2018 у справі № 911/2635/17).

Разом з тим, пунктом 3 частини 1 ст. 264 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що при розгляді апеляційної скарги, поданої особою, яка не брала участі в розгляді справи судом першої інстанції і яка вважає, що місцевим господарським судом вирішено питання про її права та обов`язки, суд апеляційної інстанції, перевіривши матеріали апеляційної скарги на предмет їх відповідності ст.ст. 258, 259 ГПК України, та за відсутності підстав для залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги чи для відмови у відкритті апеляційного провадження з інших підстав, відкриває апеляційне провадження за апеляційною скаргою такої особи та має належним чином дослідити і встановити, чи вирішив суд в оскаржуваному рішенні питання про права, інтереси та (або) обов`язки заявника апеляційної скарги.

Якщо ж при цьому судом апеляційної інстанції буде встановлено, що права, інтереси та (або) обов`язки такої особи оскаржуваним судовим рішенням не порушені та, що питання про її права, інтереси та (або) обов`язки у справі судом першої інстанції не вирішувалися, то апеляційний господарський суд не позбавлений права закрити апеляційне провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України.

Проте, встановлення обставин щодо ухвалення судом рішення про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яку не було залучено до участі у справі, можливе тільки після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою такої особи.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 14.08.2019 у справі №62/112, а також Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 13.09.2019 у справі № 916/914/19.

З огляду на наведене, суд апеляційної інстанції відхиляє клопотання відповідача про відмову у відкритті апеляційного провадження з тих підстав, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» не є стороною у даній справі.

Разом з тим, подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки, звільняє її саме від безумовної відмови у відкритті апеляційного провадження, проте не звільняє від обов`язку довести поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, передбаченого іншими нормами ГПК України.

Відповідно до ч.1 ст.256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.ч.2,3 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Як вбачається із змісту ч.1. ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яким суд користується виходячи із поважності причин пропуску строку скаржником і лише сам факт подання скаржником клопотання про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду відновити цей строк.

З врахуванням вимог ст. 256 ГПК України, строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Львівської області від 29.10.2019 у справі №914/128/18, повний текст якого складено 08.11.2019, закінчився 28.11.2019. Апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» подана до суду 06.12.2019, що підтверджується відміткою поштового відділення на конверті.

Зважаючи на пропуск строку на подання апеляційної скарги, апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивоване тим, що повний текст оскаржуваного рішення ПАТ «Дельта Банк» отримав 18.11.2019, а апелянт дізнався про нього 20.11.2019.

Відповідно до п. 4 ч.3 ст.258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Однак, доказів, які підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення апелянтом або ж ПАТ «Дельта Банк» до апеляційної скарги не додано.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає необгрунтованим клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Окрім того, згідно з п.2 ч.3 ст.258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.4 ЗУ Про судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч.2 ст.4 ЗУ Про судовий збір ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить

1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЗУ Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.6 ЗУ Про судовий збір за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Відповідно до ч.4 ст.6 ЗУ Про судовий збір якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Предметом позову у даній справі є вимоги Публічного акціонерного товариства Дельта Банк про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Яблуневий дар 68 497 972,55 Євро ( з яких 34 000 000, 00 Євро - заборгованість за простроченим кредитом та 34 497 972,55 Євро - заборгованість за простроченими процентами) та 28 093 213,42 грн. пені ( відповідно до заяви про збільшення позовних вимог, поданої у серпні 2019 року).

Рішенням Господарського суду Львівської області від 29.10.2019 у справі №914/128/18 позов задоволено частково, присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача заборгованість за договором кредитної лінії №ВКЛ-2005469/4 від 27.06.2013 в розмірі 374 603,04 грн.

Апелянт оскаржує рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог та просить позов задоволити повністю.

З врахуванням наведених законодавчих положень, предмета позову та вимог апеляційної скарги, за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Львівської області від 29.10.2019 у справі №914/128/18 підлягає сплаті 1 008 525 грн. судового збору ( максимальна ставка судового збору станом на 2019 рік)

На підтвердження сплати судового збору, скаржником додано до апеляційної скарги платіжне доручення №500 від 04.12.2019 на суму 8 428,56 грн.

Відтак, скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 000 096,44 грн.

Частиною 2 ст.260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частина 1 ст.174 ГПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведені обставини, керуючись ст.ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд,

У Х В А Л И В :

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», б/н від 06.12.2019 (вх. №01-05/4395/19 від 09.12.2019), на рішення Господарського суду Львівської області від 29.10.2019 у справі № 914/128/18 залишити без руху.

2. Апелянту усунути недоліки, допущені при поданні апеляційної скарги, та надати суду протягом 10 днів з дня отримання цієї ухвали докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги у встановленому Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі; докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції; вказати інші підстави для поновлення строку для апеляційного оскарження рішення суду.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Кордюк Г.Т.