УХВАЛА

м. Київ

11.12.2019Справа № 910/15233/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участю секретаря судового засідання Бугаєнко Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36)

до Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація бізнесу" Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області Поліщук Вікторії Миколаївни ( АДРЕСА_1 )

Товариства з обмеженою відповідальністю "НВК "БАЗІС-Альянс" (02002, м. Київ, вул. Марини Раскової, 19)

про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності

за участі представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача-1: не з`явився

від відповідача-2: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Київська міська рада звернулась до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства "Реєстрація бізнесу" Коровинської сільської ради Недригалівського району Сумської області Поліщук Вікторії Миколаївни та Товариства з обмеженою відповідальністю "НВК "Базіс-Альянс" про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що рішенням Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства «Реєстрація бізнесу» Поліщук В.М. від 22.11.2019 №29041849 внесено запис в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень про право приватної власності ТОВ «НВК «Базіс-Альянс» на земельну ділянку площею 0,1 га, кадастровий номер :78:243:0111, що розташоване за адресою: м . Київ , просп. Мінський, земельна ділянка Л. За доводами позивача, у ході обстеження встановлено, що на зазначеній земельній ділянці розташовано три дерев`яні будівлі, решта території вільна від забудови та вкрита зеленими насадженнями. На думку Київської міської ради (надалі - позивача) такі факти свідчать про незаконні дії ТОВ «НВК «Базіс-альянс» (надалі - відповідач) щодо заволодіння земельною ділянкою, та вважає, що дії державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація бізнесу" Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області Поліщук В.М. такими, що прийняті у спосіб, що суперечить нормам Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", а запис про реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 04.11.2019 позовну заяву залишено без руху, в порядку ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу час для усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду, а саме надати пояснення щодо закриття Комунального підприємства "Реєстрація бізнесу" Коровинської сільської ради Недригалівського району Сумської області з 10.06.2019, доказ в підтвердження належності земельної ділянки площею 0,1га, кадастровий номер 800000000:78:243:0111, що розташована за адресою: м. Київ, проспект Мінський, земельна ділянка Л до земель комунальної власності; Акт обстеження земельної ділянки № 19-0456/10 від 24.06.2019.

12.11.2019 через загальний відділ діловодства надійшла заява позивача про усунення недоліків, в якій надано Акт обстеження земельної ділянки № 19-0456/10 від 24.06.2019, доказ в підтвердження належності земельної ділянки площею 0,1га, кадастровий номер 800000000:78:243:0111, що розташована за адресою: м. Київ, проспект Мінський, земельна ділянка Л до земель комунальної власності.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 18.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 11.12.2019.

У судове засідання, 11.12.2019 представник позивача не з`явився, про дату та час проведення судового засідання повідомлений належним чином шляхом направлення ухвали на юридичну адресу позивача (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, рекомендоване поштове відправлення №884) про виклик у судове засідання позивача, клопотань про відкладення або про розгляд справи без участі представника від позивача до суду не надходило.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про причини відсутності суд не повідомили, про дату та час проведення судового засідання повідомлені належним чином, клопотань про відкладення або про розгляд справи без участі представника від відповідачів не надходило.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви Київської міської ради без розгляду, з огляду на наступне.

У відповідності до ухвали Господарського суду м. Києва від 18.11.2019 призначено підготовче засідання на 11.12.2019. Так, позивача повідомлено про дату, час та місце підготовчого засідання шляхом направлення 19.11.2019 на юридичну адресу позивача (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) ухвалу Господарського суду м. Києва від 18.11.2019 про відкриття провадження у справі та призначення підготовчого засідання на 11.12.2019.

На час проведення судового засідання, до суду надійшло рекомендоване поштове повідомлення № 884 про вручення ухвали суду уповноваженому представнику позивача 20.11.2019 про дату, час та місце підготовчого засідання.

Отже, представник позивача був повідомлений належним чином про дату, час та місце підготовчого засідання, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомлення № 884.

Відповідно до змісту ст. 181 ГПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Застосовуючи положення ч.1 ст.4 Господарського процесуального кодексу України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Європейський суду з прав людини у справах "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 зазначає, що критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25 січня 2006 р. № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це -складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд звертає увагу, що неявка позивача в судове засідання перешкоджає з`ясуванню судом всіх обставин справи, з`ясуванню питання щодо підтримання заявлених позовних вимог станом на час розгляду справи, всебічному і об`єктивному дослідженню правомірності позовних вимог по справі та прийняттю правильного і обґрунтованого рішення в межах встановлених процесуальних строків, а тому у разі нез`явлення без поважних причин або без повідомлення про причини неявки в судове засідання представника позивача, якщо його присутність було визнано обов`язковою, суддя вправі залишити позов без розгляду.

Слід звернути увагу, що аналогічної правової позиції викладена Верховним Судом у постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04.09.2018 у справі № 910/14047/17: «суд відхиляє аргументи позивача про порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, з огляду на те, що судами першої та апеляційної інстанцій було встановлено, що представник позивача у підготовче засідання 23.04.2018 не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подавав. Враховуючи зазначені обставини суд першої інстанції, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, правомірно, на підставі частини 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, залишив позов Фізичної особи-підприємця Захарової Ангеліни Вікторівни без розгляду».

Крім того, суд бере до уваги висновки Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, які викладені у постанові від 13.09.2019 №916/3616/15: «положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності. З огляду на наведене об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду вважає за необхідне відступити від висновків щодо застосування положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, викладених у постановах Касаційного господарського суду від 08.10.2018 зі справи № 910/16157/14, від 18.03.2019 зі справи № 910/1615/16, від 20.11.2018 зі справи № 908/104/18, про те, що обов`язковою умовою для залишення позову без розгляду з підстав неявки позивача (його представника) у судове засідання є неможливість вирішення судом спору по суті за наявними матеріалами справи».

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся із позовною заявою до Державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства "Реєстрація бізнесу" Коровинської сільської ради Недригалівського району Сумської області Поліщук Вікторії Миколаївни та Товариства з обмеженою відповідальністю "НВК "Базіс-Альянс" про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 18.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 11.12.2019 та викликано у підготовче засідання представників учасників справи.

Так, 11.12.2019 представник позивача не з`явився у судове засідання, проте був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, що підтверджується рекомендоване поштове повідомлення № 884 про вручення ухвали суду уповноваженому представнику позивача 20.11.2019.

Проте, позивачем клопотань про відкладення підготовчого засідання або про розгляд справи без участі представника позивача до суду не подав.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною 2 статті 182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; у разі необхідності заслуховує; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує заяви та клопотання учасників справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Враховуючи наведені положення, господарський суд зазначає, що обмежений у строках проведення підготовчого провадження, які передбачені ст. 181 Господарського процесуального кодексу України, при цьому позивач не з`являючись у судове засідання не повідомляє про причини неявки та на подає клопотання про відкладення підготовчого засідання або клопотання про розгляд справи без участі представника, враховуючи, що відсутність позивача у судовому засіданні унеможливлює проведення підготовчого засідання, враховуючи визначені завдання підготовчого засідання, передбачені ст. 177 Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, з урахуванням, що є необхідність з`ясувати думку позивача щодо правової позиції у даній справі, доведення обґрунтованості своїх вимог, наявність права вимоги до вказаних відповідачів, покладено положеннями ГПК України на позивача, а тому неявка у судове засідання позивача є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги те, що представник позивача без поважних причин не з`явився у судове засідання, про причини неявки уповноваженого представника не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходило, а неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи, а саме з`ясування обставин справи та позицію позивача щодо правової позиції у даній справі, доведення обґрунтованості своїх вимог, позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Київської міської ради до Державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства "Реєстрація бізнесу" Коровинської сільської ради Недригалівського району Сумської області Поліщук Вікторії Миколаївни та Товариства з обмеженою відповідальністю "НВК "Базіс-Альянс" про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 11.12.2019 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Л. Г. Пукшин