ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2019 року м.Дніпро Справа № 908/2217/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Чус О.В. - доповідач

судді: Мороз В.Ф., Чередко А.Є.

Секретар судового засідання Ковзиков В.Ю.

Учасники процесу не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Розглянувши апеляційну скаргу Заступника прокурора Запорізької області на ухвалу господарського суду Запорізької області від 21.10.2019р., повний текст ухвали складено та підписано 28.10.2019, суддя Смірнов О.Г., у справі № 908/2217/19

за позовом: Керівника Мелітопольської місцевої прокуратури Запорізької області (72319, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Байбулатова, буд. 22) в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська, буд. 50)

до відповідача-1: Комунальної організації "Ботіївська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів" Ботіївської сільської ради Запорізької області (72431, Запорізька область, Приазовський район, с. Ботієве, вул. Незалежності (Калініна), буд. 72)

до відповідача-2: Фермерського господарства "Кільджиєв М.М." (72431, Запорізька область, Приазовський район, с. Ботієве, вул. Незалежності (Калініна), буд. 80)

третя особа, яка не заявляє самостійних щодо предмета спору на стороні позивача: Ботіївська сільська рада Приазовського району Запорізької області (72431, Запорізька область, Приазовський район, с. Ботієве, вул. Тараса Шевченка (Карла Маркса), буд. 59)

про визнання недійсним договору співробітництва у сфері обробки земельної ділянки б/н від 08.01.2019 та зобов`язання повернути земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 21.10.2019 позов Керівника Мелітопольської місцевої прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області до Комунальної організації "Ботіївська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів" Ботіївської сільської ради Запорізької області та до Фермерського господарства "Кільджиєв М.М." про визнання недійсним договору співробітництва у сфері обробки земельної ділянки б/н від 08.01.2019 та зобов`язання повернути земельну ділянку сільськогосподарського призначення державної форми власності загальною площею 57,8 га, розташовану на території Ботіївської сільської ради Приазовського району Запорізької області, залишено без розгляду.

Витрати зі сплати судового збору в сумі 3842,00 грн. у відповідності до вимог п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України Про судовий збір покладено на прокуратуру Запорізької області.

Доводи та вимоги апеляційної скарги.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, Заступник прокурора Запорізької області подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу в частині покладення витрат зі сплати судового збору в сумі 3842 грн. на прокуратуру Запорізької області, та ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким повернути з бюджету прокуратурі Запорізької області () судовий збір у розмірі 3842 грн., сплачений згідно із платіжним дорученням від 06.08.2019 № 1957.

Не оскаржуючи законності залишення позовної заяви без розгляду, вважає, що ухвала господарського суду Запорізької області від 21.10.2019 в частині покладення витрат із сплати судового збору у сумі 3824 грн. на прокуратуру Запорізької області постановлена з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Як зазначено скаржником, керівник Мелітопольської місцевої прокуратури звертаючись до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області, здійснював представництво у суді інтересів держави, а відтак Позивачем у справі № 908/2217/19 є ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області, а прокурор здійснював процесуальне представництво його інтересів в суді та користувався правами позивача.

Аналізуючи положення п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», скаржником зазначено, що сплачена сума судового збору не повертається особі, яка його сплатила лише у випадках, якщо заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням), тобто дії або бездіяльності саме Позивача.

Ухвала суду від 21.10.2019 про залишення позовної заяви без розгляду винесена за заявою прокурора, який у справі № 908/2217/19 не є позивачем, а лише здійснював процесуальне представництво останнього у суді.

За таких обставин, скаржник вважає, що ухвала господарського суду Запорізької області від 21.10.2019 у справі № 908/2217/18 винесено з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, які призвели до постановления помилкової ухвали, у зв`язку із чим є підстави для часткового скасування ухвали господарського суду Запорізької області від 21.10.2019 у справі № 908/2217/18 в частині покладення витрат зі сплати судового збору в сумі 3842 грн. на прокуратуру Запорізької області.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Чус О.В., судді: Мороз В.Ф., Чередко А.Є. (витяг з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.11.19).

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 18.11.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою, розгляд справи призначено у судове засідання на 09.12.2019р.

Беручи до уваги, що неявка учасників провадження у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, матеріали справи є достатніми для розгляду апеляційної скарги, апеляційний господарський суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності представників часників провадження по справі.

09.12.2019 в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції.

Керівник Мелітопольської місцевої прокуратури Запорізької області звернувся до Господарського суду Запорізької області з позовною заявою за вих. №1-2005-19 від 16.08.2019 в інтересах держави в особі органу, що уповноважений державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області до Комунальної організації "Ботіївська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів" Ботіївської сільської ради Запорізької області, Фермерського господарства "Кільджиєв М.М." про визнання недійсним договору співробітництва у сфері обробки земельної ділянки б/н від 08.01.2019 та зобов`язання відповідача-2 повернути Ботіївській загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів Ботіївської сільської ради Запорізької області земельну ділянку сільськогосподарського призначення державної форми власності загальною площею 57,8 га, розташовану на території Ботіївської сільської ради Приазовського району Запорізької області.

18.10.2019 на електронну адресу суду з електронним цифровим підписом від керівника Мелітопольської місцевої прокуратури Запорізької області старшого радника юстиції Бандури К. надійшла заява за вих. № 36-1023вих.-19 від 18.10.2019, в якій останній на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України просив залишити позов без розгляду та вирішити питання про повернення з бюджету судового збору, сплаченого прокуратурою Запорізької області за платіжним дорученням № 1957 від 06.08.2019.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 21.10.2019 позов Керівника Мелітопольської місцевої прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області залишено без розгляду.

Витрати зі сплати судового збору в сумі 3842,00 грн. у відповідності до вимог п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України Про судовий збір покладено на прокуратуру Запорізької області.

Застосоване законодавство та висновки апеляційного суду.

Положенням статті 269 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до положень ст.ст. 74, 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Частинами 1, 3 ст.4 ГПК України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Виходячи з викладеного, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

У контексті зазначеного слід враховувати, окрім іншого, і рішення Конституційного Суду України про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді №3-рп/99 від 08.04.1999р.

Так, Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави", визначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч.4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п.3 ч.2 ст.129 Конституції України).

Участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (ч.ч.3, 4 ст.53 ГПК України, ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно.

Керівник Мелітопольської місцевої прокуратури звертаючись до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області, здійснював представництво у суді інтересів держави, а відтак Позивачем у справі №908/2217/19 є ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області, а прокурор здійснював процесуальне представництво його інтересів в суді та користувався правами позивача.

Відповідно до п.5 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо, зокрема, позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини 2 цієї статті передбачено, що про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Щодо розподілу судового збору, сплаченого позивачем при поданні позовної заяви, суд першої інстанції правомірно зазначив про відсутність підстав для його повернення, в силу наступного.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Статтею 7 Закону України "Про судовий збір" передбачено підстави повернення судового збору, перелік яких є вичерпним (п.5.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №7 від 21.02.2013 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України").

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи наведене та те, що Господарським судом Дніпропетровської області задоволена заява керівника Мелітопольської місцевої прокуратури Запорізької області старшого радника юстиції про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції підставно дійшов висновку, що судовий збір у розмірі 3842,00 грн., сплаченого прокуратурою Запорізької області за платіжним дорученням № 1957 від 06.08.2019, поверненню не підлягає.

Звертаючись із апеляційною скаргою, позивач не спростував висновків господарського суду та не довів неправильного застосування ним норм процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятого ним судового рішення про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У зв`язку з наведеним вище колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали суду першої інстанції, оскільки її постановлено з додержанням норм процесуального права, а доводи апеляційної скарги цього не спростовують.

Судові витрати.

Відповідно ст. 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги відносяться на скаржника.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 273, 275- 285, 287 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Заступника прокурора Запорізької області - залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Запорізької області від 21.10.2019р. у справі №908/2217/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у двадцятиденний термін.

Повний текст постанови складено 11.12.2019р.

Головуючий суддя О.В. Чус

Суддя В.Ф. Мороз

Суддя А.Є. Чередко