ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

03.12.2019 Справа № 917/1692/19

Господарський суд Полтавської області у складі судді Безрук Т. М., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні справу

за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Калина"

до Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича

про стягнення 364140,00грн.

Представники сторін не з"явилися

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду Полтавської області надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Калина" до Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича про стягнення 364140,00 грн., у тому числі 303450,00 грн. попередньої оплати за договором на авіаційне виконання робіт по розселенню трихограми №27/06-04 від 27.06.2019р., 60690,00грн. - штрафу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.09.2019р., справа передана на розгляд судді Безрук Т.М.

За ухвалою господарського суду від 02.10.2019р. було залишено позовну заяву без руху та встановлено строк для усунення недоліків. Позивач у встановлений судом строк виправив вказані недоліки.

За даним позовом ухвалою Господарського суду Полтавської області 16.10.2019 відкрито провадження у справі №917/1692/19, призначено справу до розгляду в підготовче засідання, та встановлено сторонами строки для подання заяв по суті справи (а.с.60-61).

Ухвалою від 07.11.2019р. суд продовжив строк проведення підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче засідання на 03.12.2019р.(а.с.72-73).

Відповідач та його представники подали заяви (вхід. №13291, №13292 від 02.12.2019) про відкладення підготовчого засідання в зв"язку з сімейними обставинами. При цьому доказів в підтвердження вказаних обставин до заяв не додано.

Суд зазначає, що дата та час даного підготовчого засідання попередньо узгоджувалася з відповідачем та його представниками.

Отже, вказані заяви судом відхиляються.

Відповідачем подано відзив на позов (вхід. №12278 від 08.11.2019р.).

Позивач надав відповідь на відзив (вхід. №13001 від 25.11.2019р).

Відповідач подав клопотання (вхід. №13293 від 02.12.2019р.) про встановлення йому додаткового строку для надання доказів по справі - копії витягу з книги обліку доходів і витрат з книги обліку доходів і витрат ФОП Ольшницького та копії податкових декларацій платника єдиного податку ФОП Ольшницького.

В обґрунтуванні цього клопотання відповідач посилається на те, що не міг подати вказані докази у встановлений судом строк, оскільки вони знаходились в іншої особи - ФОП Ольшницького та не була завершена процедура податкової звітності цієї особи.

Згідно з ч.ч.2, 4, 5 ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Вказані відповідачем у клопотанні обставини суд визнає як поважні причини пропуску строку подачі доказів. Отже, клопотання відповідача (від 02.12.2019 вхід. №13293) задовольняється судом.

Відповідач подав клопотання (вхід. № 13111 від 26.11.2019) про витребування доказів у позивача.

Доказів направлення цього клопотання позивачу до клопотання не додано.

Для надання можливості позивачу ознайомитися з клопотанням його вирішення перенесено судом на наступне підготовче засідання.

Позивач подав клопотання (вхід. № 13238 від 29.11.2019р.) про зупинення провадження у справі до перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №370/999/16-ц.

В обґрунтуванні клопотання позивач посилається на те, що:

- відповідач у строк не приступив до виконання робіт за договором підряду, в зв`язку з чим ТОВ «Калина» в односторонньому порядку повідомило про розірвання договору підряду та вимагало повернути суму попередньої оплати на підставі ст.ст.849, 1212 ЦК України;

- відповідач позов не визнає, зазначає про помилкове одночасне застосування ч.ч.2 та 4 ст.849 Цивільного кодексу України. Крім того, заперечує можливість використання ст. 1212 ЦК України за наявності договірних правовідносин, вважає, що попередня оплата була отримана ним на підставі діючого договору підряду, тому такі кошти не можуть вважатися безпідставним збагаченням;

- Аналогічна правова ситуація виникла при розгляді Касаційним цивільним судом справи №370/999/1 б-ц.

При вирішенні цього клопотання суд зазначає наступне.

Ухвалою від 13.11.2019 у справі №370/999/16-ц Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду зробив висновок про наявність правових підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Таке рішення обґрунтоване тим, що у практиці Верховного Суду України та Верховного Суду сформувалося декілька підходів стосовно правових підстав для стягнення із підрядника на користь замовника попередньої оплати за договором підряду.

По перше - попередня оплата за договором підряду підлягає стягненню на підставі статті 849 ЦК України як аванс.

По-друге - попередня оплата за договором підряду підлягає стягненню на підставі статей 22, 849 ЦК України як збитки.

По-третє - попередня оплата за договором підряду підлягає стягненню на підставі статті 1212 ЦК України як безпідставно набуте майно.

Подібна невизначеність в судовій практиці щодо визначення ефективного способу захисту не може розглядатися в контексті динамічного розвитку судової практики і забезпечити розумну передбачуваність судових рішень.

Верховний Суд визнав, що за таких обставин також очевидна необхідність формування єдиної правозастосовчої практики у спорах про повернення попередньої оплати за договором підряду, за яким замовник відмовився від договору, для забезпечення розумної передбачуваності судових рішень, а тому справа містить виключну правову проблему і її вирішення необхідне для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Ухвалення протилежних чи суперечливих судових рішень, особливо судом вищої інстанції, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріпленого в пункті 1 етапі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Враховуючи вищевикладене, 13.11.2019 Верховний Суд передав справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

За приписами п. 7 ч.1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

З врахуванням викладеного господарський суд прийшов до висновку, що справу № 917/1692/19 неможливо розглянути до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду, оскільки правова позиція Верховного Суду може вплинути на вирішення даної справи.

Отже, клопотання позивача слід задовольнити, а провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 228, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Поновити відповідачу - Фізичній особі-підприємцю Міндабаєву Олександру Кенжебековичу строк на подання доказів у справі за клопотанням від 02.12.2019р.

2. Зупинити провадження у справі № 917/1692/19 до перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 370/999/16-ц.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги через відповідний суд (через Господарський суд Полтавської області) згідно з підп.17.5 п. 17 ч. 1 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т. М. Безрук