СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" грудня 2019 р. Справа № 922/2844/16

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Бородіна Л.І., суддя Мартюхіна Н.О., суддя Плахов О.В.,

за участю секретаря судового засідання Черкас В.М.,

за участю представників сторін:

від позивача: Красінський І.С.- адвокат (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 12.12.2017 серії ЗР №21/1293) - на підставі довіреності від 12.03.2018 та договору про надання правової допомоги від 02.07.2018;

від відповідача : Тищук М.А.- на підставі довіреності від 11.06.2019;

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Сбербанк», м.Київ,

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 19.09.2019 (суддя Шатерніков М.І.), постановлену в приміщенні Господарського суду Харківської області в м. Харкові об 11год.31хв., повний текст якої складений 24.09.2019,

у справі №922/2844/16,

за позовом: Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод",

до відповідача: Публічного акціонерного товариства "Сбербанк" в особі відділення "Харківське відділення № 5 "АТ "Сбербанк Росії", м. Харків,

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Публічного акціонерного товариства "Коксоліт", м. Дніпро,

про визнання недійсним договору в частині,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.09.2019 у цій справі відмовлено у задоволенні заяви відповідача про відвід судових експертів від проведення судової експертизи у справі № 922/2844/16; провадження у справі №922/2844/16 зупинено до вирішення питань, поставлених господарським судом судовому експерту (т.13, а.с. 127-133).

Ухвала місцевого господарського суду із посиланням на статті 35,37, 39, 42,100 ГПК України, статті 4, 6, 12 Закону України «Про судову експертизу» мотивована тим, що заява відповідача про відвід судового експерта не містить посилань на будь-які докази, які б підтверджували обставини, що викликають сумнів щодо упередженості судових експертів . Крім того, ПАТ "Сбербанк" в особі відділення "Харківське відділення № 5 "АТ "Сбербанк Росії" не вказано які саме норми права порушені судовими експертами, як і не надано доказів спілкування експертів з представниками позивача (а не особами, які забезпечували технічний доступ експертів до об`єкта дослідження) та їх впливу на дії судових експертів при проведенні досліджень, а визначені підстави зводяться до незгоди відповідача з діями позивача щодо недопуску представників відповідача на територію ПрАТ "Харківський коксовий завод", на якій розташовані об`єкти експертних досліджень.

Акціонерне товариство «Сбербанк» з ухвалою місцевого господарського суду не погодилось та 07.10.2019 звернулось до Східного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Харківської області від 19.09.2019 у справі №922/2844/16 скасувати та постановити нову, якою задовольнити заяву АТ «Сбербанк» про відвід судових експертів від проведення судової експертизи у справі (т.13, а.с. 139-150).

В обґрунтування вимог апеляційної скарги скаржник посилається на те, що суд безпідставно відмовив в задоволенні клопотання про виклик свідка, що на думку скаржника, свідчить про передчасність зупинення провадження у справі. Крім того, вказує на те, що в судовому засідання було оголошено, що клопотання про виклик свідка, яке подано відповідачем, буде розглянуто при розгляді справи по суті, тоді як зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що суд відмовив у його задоволенні, що суперечить нормам процесуального права. Також зазначає, що з метою участі в обстеженні об`єктів експертного дослідження, перевірки правильності ідентифікації майна, яке є об`єктом дослідження експертами двоє працівників відповідача прибули за адресою місцезнаходження позивача, однак останнім було відмовлено у доступі до об`єктів дослідження та участі в обстеженні разом з експертами. Наступного дня - 03.07.2019 представників АТ «Сбербанк» знову не було допущено до участі в обстеженні об`єктів дослідження, однак експерти Кирилова Л.І. та Кучеренко Р.Й розпочали та здійснювали огляд та обстеження майна в присутності представників позивача, що підтверджується актами про недопуск та заявами свідків представників АТ "Сбербанк" (Чайци В.С. та Плетніченка Д.А.), що викликає сумнів у неупередженості та об`єктивності експертів та експертної установи в цілому. На думку скаржника, обстеження об`єктів дослідження судовим експертом без допуску іншої сторони в силу приписів статей 2, 7,13 ГПК України є порушенням принципу рівності та змагальності, оскільки перевагу надано іншій стороні. Також скаржник зазначає, що експерти відмовились підписати акти недопуску представників АТ «Сбербанк» до обстеження об`єкту дослідження, як і відмовились не проводити огляд та обстеження у відсутності представників відповідача, які прибули для обстеження, однак протиправно не були допущені.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник відповідача підтримав вимоги апеляційної скарги та просив ухвалу Господарського суду Харківської області від 19.09.2019 у справі №922/2844/16 скасувати та постановити нову, якою задовольнити заяву АТ «Сбербанк» про відвід судових експертів від проведення судової експертизи у справі з підстав, наведених в апеляційній скарзі.

Також представником скаржника заявлено усне клопотання про відкладення розгляду справи з підстав неотримання відзиву від позивача та третьої особи. Скаржник вважає, що факт ненадання відзиву позивачем та третьою особою може стати підставою для оскарження цими особами судового рішення з підстав порушення принципу змагальності сторін.

Розглянувши вказане клопотання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову у його задоволенні, оскільки: по-перше, сторонам встановлений строк для подання відзиву до 27.11.2019. Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Позивач та третя особа не скористалися наданим їх правом та не надали відзиви на апеляційну скаргу, що відповідно до приписів частини 3 статті 263 ГПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. Отже, судом апеляційної інстанції забезпечено принцип рівності та змагальності сторін; по-друге, за приписами статті 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні лише в межах встановленого цим Кодексом строку. Строк розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, встановлений статтею 273 ГПК України, спливає 04.12.2019, що свідчить про відсутність розумного строку для належного повідомлення учасників справи про наступне судове засідання у разі задоволення клопотання про відкладення розгляду справи; по-третє, наведені відповідачем обставини не є поважними, оскільки ґрунтуються на припущеннях представника відповідача щодо можливих підстав оскарження судового рішення іншими учасниками справи.

Представник відповідача заперечив проти вимог апеляційної скарги та просив ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін, апеляційну скаргу - без задоволення з підстав, наведених у відзиві на апеляційну скаргу. При цьому зазначив, що експерти не наділені правом допускати чи не допускати представників відповідача на територію позивача, а також на експертів не покладено обов`язку підписувати акти про недопуск представників будь-якої сторони до огляду об`єкта експертизи.

Враховуючи належне повідомлення сторін про час та місце засідання суду, а також те, що явка представників сторін не була визнана судом обов`язковою, та відсутність правових підстав для відкладення розгляду справи, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представників третіх осіб за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції обставин справи та доказів на їх підтвердження, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.

ПрАТ "Харківський коксовий завод" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до ПАТ "Сбербанк" в особі Відділення "Харківське відділення № 5 "АТ "Сбербанк Росії" про визнання недійсним договору застави від 12.09.2012 №1 в частині забезпечення виконання недійсних зобов`язань за: договором про відкриття кредитної лінії від 04.09.2012 №30-В/12/66/ЮО, укладеним між ПрАТ "Термолайф" та ПАТ "Дочірній банк Сбербанку Росії" (нове найменування - ПАТ "Сбербанк"); договором про відкриття кредитної лінії № 26-В/12/66/ЮО від 04.09.2012, укладеним між ПрАТ "Харківський коксовий завод" та ПАТ "Дочірній банк Сбербанку Росії"; договором про відкриття кредитної лінії від 04.09.2012 №28-В/12/66/ЮО, укладеним між ТОВ "Коксотрейд" та ПАТ "Дочірній банк Сбербанку Росії" (т.1, а.с.4-250).

Рішенням Господарського суду Харківської області від 11.05.2017 у справі №922/2844/16, яке залишено без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 26.07.2017 у цій справі, первісний позов ПрАТ «Харківській коксовий завод» до ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії» (нове найменування ПАТ «Сбербанк») задоволено частково; визнано недійсним договір застави від 12.09.2012 №1, укладений між ПАТ «Харківський коксовий завод» та ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії» (нове найменування Публічне акціонерне товариство «Сбербанк»); стягнуто з ПАТ «Сбербанк» на користь ПАТ «Харківський коксовий завод» 1378,00грн судового збору; в позові третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ТОВ «В-Транссервіс» відмовлено повністю; стягнуто з ТОВ «В-Транссервіс» на користь державного бюджету України 1378,00грн судового збору (т.3, а.с. 240-252, т.5, а.с. 155-171).

Постановою Вищого Господарського суду України від 01.11.2017 у справі №922/2844/16 касаційну скаргу ПАТ «Сбербанк» задоволено частково; скасовано рішення Господарського суду Харківської області від 11.05.2017 та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 26.07.2017 у цій справі в частині вирішення первісних позовних вимог, в цій частині справу передано на новий розгляд до Господарського суду Харківської області; в іншій частині рішення Господарського суду Харківської області від 11.05.2017 та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 26.07.2017 у справі №922/2844/16 залишено без змін (т.5, а.с. 235-244).

06.12.2017 до Господарського суду Харківської області ПрАТ «Харківський коксовий завод» подано заяву про призначення комплексної судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої просило доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України; на вирішення експертизи поставити питання: «Чи є об`єкти, що визначені в додатку №1 до договору застави від 12.09.2012 №1, нерухомим майном та/або його частинами/приналежностями, а також чи є вони складовими єдиного майнового комплексу гірничого підприємства позивача?» (т.7, а.с. 46-51).

У наданих поясненнях ПАТ «Сбербанк» від 11.12.2017 щодо поданого позивачем клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи просило клопотання позивача задовольнити частково; на вирішення експерта поставити питання: Чи є нерухомим майном майно, що входить до переліку майна за договором застави від 12.09.2012 №1, який укладений з ПрАТ «Харківський коксовий завод», в кількості 609од.?; проведення експертизи доручити Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз (т.7,а.с.100,101). При цьому зазначило про доречність призначення та проведення експертизи, однак з метою уникнення будь-яких сумнівів щодо можливості конфлікту інтересів просило доручити проведення експертизи експертам або судово-експертній установі, яка територіально не знаходиться за місцезнаходженням позивача, а саме Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз або Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.12.2017, яка залишена без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 29.01.2018 у справі №922/2844/16, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - ПАТ "Коксоліт"; задоволено заяву відповідача про призначення судової експертизи; призначено у справі судову будівельно - технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса; на вирішення судових експертів поставлено наступні питання: «Чи є нерухомим майном майно, що входить до переліку майна за договором застави від 12.09.2012 № 1, який укладений з ПрАТ "Харківський коксовий завод", в кількості 690 од.?, Чи є об`єкти, що визначені в додатку № 1 до договору застави від 12.09.2012 №1, нерухомим майном та/або його частинами/приналежностями, а також чи є вони складовими єдиного майнового комплексу гірничого підприємства ПАТ "Харківський коксовий завод"?»; попереджено експерта, який безпосередньо проводитиме судову експертизу, про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України, за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків; провадження у справі 922/2844/16 зупинено до вирішення питань, поставлених на вирішення судовим експертам (т.7, а.с. 130-136).

Ухвалою Верховного Суду від 18.06.2018 у цій справі закрито касаційне провадження за касаційною скаргою ПАТ «Сбербанк» на ухвалу Господарського суду Харківської області від 11.12.2007 та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 29.01.2018 у справі №922/2844/16 з тих підстав, що ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі, зазначені у пунктах 11,12 частини 1 статті 225 ГПК України, не входять до переліку ухвал, на які може бути подана касаційна скарга (т.8,а.с.161-163).

29.10.2019 Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. засл. Проф. М.С. Бокаріуса подано клопотання про надання додаткових матеріалів та призначення обстеження, необхідних для проведення експертизи №20914, у якому просив надати технічну документацію на будівлі, споруди, обладнання відповідно до переліку майна за договором застави від 12.09.2012 №1 у кількості 690 одиниць. У разі надання додаткових матеріалів та після оплати за проведення експертизи забезпечити прибуття експертів, належні умови праці, а також безперешкодне обстеження об`єктів дослідження (т.8, а.с.172).

Ухвалою місцевого господарського суду від 07.11.2018 у цій справі поновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів; призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження (т.9,а.с.10,11).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.11.2018 у цій справі задоволено клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів та призначення обстеження, необхідних для проведення експертизи №20914, призначеної ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.12.2017 у справі №922/2844/16; встановлено забезпечити прибуття та належні умови праці, а також безперешкодне обстеження об`єктів дослідження. Дату обстеження узгодити з експертами (т.12, а.с.224-226).

07.06.2019 Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. засл. Проф. М.С. Бокаріуса подано клопотання про призначення обстеження, необхідного для проведення експертизи №20914 (т.13,а.с.31).

09.07.2019 Акціонерне товариство «Сбербанк» звернулось до Господарського суду Харківської області із заявою про відвід судових експертів, в якій просило поновити провадження у справі для розгляду клопотання про відвід судових експертів; відвести судових експертів Кирилову Ларису Іванівну та Кучеренко Раїсу Йосипівну від проведення судової експертизи у справі №922/2844/16; відвести Харківський науково-дослідний інститут судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса від проведення судової експертизи у справі №922/2844/16; доручити проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (т.13, а.с. 33-58). При цьому скаржник зазначив, що недопуск ПрАТ «Харківський коксовий завод» представників АТ «Сбербанк» до обстеження об`єктів дослідження, здійснення такого обстеження експертами, спілкування з керівництвом та представниками позивача є порушенням статті 102 ГПК України, що викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності експертів. Відповідач вважає, що обстеження об`єкту дослідження судовим експертом без допуску іншої сторони є порушенням принципу рівності та надання переваг іншій стороні - ПрАТ «Харківський коксовий завод», а відтак є свідченням упередженості судових експертів. Також відповідач зазначив, що судові експерти відмовились підписувати акт недопуску представників відповідача до об`єктів обстеження, як і відмовились не проводити огляд та обстеження у відсутності представників АТ «Сбербанк», які прибули до обстеження, однак протиправно не були допущені (т.13,а.с.33-37).

До вказаної заяви відповідачем надано, зокрема:

- акт від 02.07.2019, в якому зазначено: «Відповідно до клопотання про призначення обстеження, необхідного для дан висновку №20914 від 03.06.2019 Харківського НДІ судових експертиз по Ухвалі Господарського суду Харківської області від 11.12.2017 №922/2844/16 за позовом ПАТ «Харківський коксовий завод» до ПАТ «Сбербанк» та листа АТ «Сбербанк» від 21.06.2019року №413/06-2 щодо перевірки наявності, стану, умов зберігання та використання предметів іпотеки, застави, які знаходяться за адресою: м. Харків, Харківське шосе, 44 представники АТ «Сбербанк» в особі гол. спеціалістів ОСОБА_6 та ОСОБА_3 02.07.2019 о 10:0 до перевірки допущені не були». Вказаний акт підписаний ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (т.13,а.с.40);

- акт від 03.07.2019, який за змістом аналогічний акту, складеному 02.07.2019, і також підписаний ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (т.13,а.с.41);

- заява свідка від 09.07.2019, в якій ОСОБА_5 зазначив, що він разом з ОСОБА_3 прибули зранку 02.07.2019 за адресою місцезнаходження ПрАТ «Харківський коксовий завод» для огляду та обстеження майна разом з експертами, однак не були допущені на територію заводу разом з експертами. При цьому експертам Кириловій Л.І. та Кучеренко Р.Й. 02.07.2019 та 03.07.2019 забезпечений безперешкодний доступ для огляду та обстеження майна зі сторони директора та керівників структурних підрозділів ПрАТ «Харківський коксовий завод», включаючи транспортне перевезення від місцезнаходження ХНІСЕ ім. Засл. Проф. М.с. Бокаріуса до території заводу і в зворотному напрямку (т.13, а.с.42);

- заява свідка ОСОБА_3 від 09.07.2019, яка за змістом аналогічна заяві ОСОБА_5 (т.13, а.с.43).

Ухвалою місцевого господарського суду від 17.09.2019 у цій справі поновлено провадження у справі №922/2844/16 та призначено розгляд клопотання відповідача про відвід судових експертів (т.13,а.с.99,100).

19.09.2019 АТ «Сбербанк» звернулось до Господарського суду Харківської області із клопотанням, в якому просило викликати у судове засідання з розгляду заяви АТ «Сбербанк» про відвід судових експертів від проведення судової експертизи у справі №922/2844/16 для надання показань в якості свідка ОСОБА_5 (т.13, а.с. 120-122).

19.09.2019 місцевим господарським судом прийнято оскаржувану ухвалу з підстав, зазначених вище (т.13, а.с.127-133).

Дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Предметом спору в даній справі є визнання недійсним договору застави від 12.09.2012 №1 в частині забезпечення виконання недійсних зобов`язань за: договором про відкриття кредитної лінії від 04.09.2012 №30-В/12/66/ЮО, укладеним між ПрАТ "Термолайф" та ПАТ "Дочірній банк Сбербанку Росії" (нове найменування - ПАТ "Сбербанк"); договором про відкриття кредитної лінії № 26-В/12/66/ЮО від 04.09.2012, укладеним між ПрАТ "Харківський коксовий завод" та ПАТ "Дочірній банк Сбербанку Росії"; договором про відкриття кредитної лінії від 04.09.2012 №28-В/12/66/ЮО, укладеним між ТОВ "Коксотрейд" та ПАТ "Дочірній банк Сбербанку Росії".

Згідно із частиною 1 статті 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Верховний Суд у постановах від від 06.07.2018 у справі №910/12006/17 та у справі №904/3454/16 зазначив, що оскільки зупинення провадження у цій справі є наслідком призначення судом експертизи, оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції в частині призначення судової експертизи та в частині зупинення провадження у справі перебувають у нерозривному зв`язку. Отже, призначення експертизи з одночасним зупиненням у зв`язку з цим провадження у справі є одноактною (нерозривною) процесуальною дією і не може розцінюватись як два самостійних акта.

Відповідно до частин 1,3 статті 100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). Таким чином, при одночасному призначенні експертизи та зупиненні провадження у справі об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, мають бути надіслані експертнній установі разом з відповідною ухвалою.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.12.2017 у справі №922/2844/16 призначено у справі судову будівельно - технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса; на вирішення судових експертів поставлено наступні питання: «Чи є нерухомим майном майно, що входить до переліку майна за договором застави від 12.09.2012 № 1, який укладений з ПрАТ "Харківський коксовий завод", в кількості 690 од.?, Чи є об`єкти, що визначені в додатку № 1 до договору застави від 12.09.2012 №1, нерухомим майном та/або його частинами/приналежностями, а також чи є вони складовими єдиного майнового комплексу гірничого підприємства ПАТ "Харківський коксовий завод"?»; попереджено експерта, який безпосередньо проводитиме судову експертизу, про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України, за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків; провадження у справі 922/2844/16 зупинено до вирішення питань, поставлених на вирішення судовим експертам (т.7, а.с. 130-136).

При цьому правомірність зазначеної ухвали місцевого господарського суду була предметом розгляду Харківського апеляційного господарського суду, який відмовив у задоволенні апеляційної скарги АТ «Сбербанк» та залишив ухвалу Господарського суду Харківської області 11.12.2017 у справі №922/2844/16 без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 18.06.2018 у цій справі закрито касаційне провадження за касаційною скаргою ПАТ «Сбербанк» на ухвалу Господарського суду Харківської області від 11.12.2007 та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 29.01.2018 у справі №922/2844/16 з тих підстав, що ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі, зазначені у пунктах 11,12 частини 1 статті 225 ГПК України, не входять до переліку ухвал, на які може бути подана касаційна скарга (т.8,а.с.161-163).

Отже, правомірність призначення експертизи, та, як наслідок, зупинення провадження у даній справі вже були предметом розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що після зупинення провадження у справі, 11.07.2019, АТ «Сбербанк» подано до суду першої інстанції заяву про відвід судових експертів (т.13,а.с.33-37).

Відповідно до частини 7 статті 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Отже, з метою дотримання вимог процесуального законодавства Господарським судом Харківської області поновлено провадження у справі виключно задля можливості розгляду заяви відповідача про відвід.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.09.2019 у цій справі, зокрема, відмовлено у задоволенні заяви відповідача про відвід судових експертів від проведення судової експертизи у справі № 922/2844/16.

Згідно із частиною 11 статті 39 ГПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Статтею 255 ГПК України визначений перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення. Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Наведеною нормою не передбачено можливості оскарження ухвали про відвід чи відмову у відводі експерта.

Відповідно до частини 3 статті 255 ГПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що в оскаржуваній ухвалі від 19.09.2019 судом розглядалась виключно заява про відвід судових експертів, задля чого і було поновлено провадження у даній справі. Інших питань, що стосуються розгляду справи судом не вирішувалось.

Оскарження ухвали за результатами розгляду відводу окремо від рішення суду чинним Господарським процесуальним кодексом України не передбачено.

Оскільки судом було відмовлено у задоволенні відводу як безпідставного, провадження у справі зупинено до вирішення питань, поставлених господарським судом судовому експерту ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.12.2017 у справі №922/2844/16, яка вже була предметом оскарження в судах апеляційної і касаційної інстанцій.

В частині зупинення провадження у справі ухвала може бути предметом перегляду в апеляційному порядку, однак в цій частині підстав для її скасування не вбачається, оскільки дії суду першої інстанції у повній мірі відповідають вимогам ГПК України та спрямовані на забезпечення дотримання основних засад господарського судочинства, зокрема, таких, як обов`язковість судового рішення, розумність строків розгляду справи, недопустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 (заява №3236/03), "Рябих проти Росії" від 03.12.2003 (заява №52854/99), "Нєлюбін проти Росії" від 02.11.2006 (заява №14502/04)), повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду.

Окремо суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що зі змісту апеляційної скарги та доводів представника відповідача в суді апеляційної інстанції вбачається, що підставою для оскарження ухвали про зупинення провадження у справі слугували виключно обставини, які, на думку відповідача, свідчать про упередженість експертів та експертної установи.

Згідно з частиною 2 статті 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до статті 37 ГПК України секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач не можуть брати участі у розгляді справи та підлягають відводу (самовідводу) з підстав, зазначених у статті 35 цього Кодексу. Експерт, спеціаліст, перекладач не може брати участі у розгляді справи, якщо він перебував або перебуває в службовій або іншій залежності від учасників справи. Участь секретаря судового засідання, експерта, спеціаліста, перекладача у судовому засіданні під час попереднього розгляду даної справи відповідно як секретаря судового засідання, експерта, спеціаліста, перекладача не є підставою для їх відводу.

Згідно із частиною 1 статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід експерта в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра експерту на підставі особистих переконань та поведінки конкретного експерта у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

При цьому, колегія суддів апеляційного господарського суду наголошує, що згідно приписів частини 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України, відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про судову експертизу» якщо судову експертизу необхідно провести на місці події або за місцезнаходженням об`єкта дослідження, особа або орган, які її призначили або на замовлення яких вона проводиться, повинні забезпечити судовому експертові безперешкодний доступ до об`єкта дослідження і належні умови праці.

Відповідно до п.3.9 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 N 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 N 1950/5), зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.01.2013 за N 1/22533, якщо необхідно провести експертизу (дослідження) на місці події або огляд об`єкта за його місцезнаходженням, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта) (замовив(ла) дослідження), повинен(на) забезпечити прибуття експерта, безперешкодний доступ до об`єкта, а також належні умови для його роботи, а в разі потреби викликати учасників процесу або інших осіб. У разі неявки осіб чи їх законних представників, що викликалися, у визначений час на місце події або огляду об`єкта дослідження (огляд) проводиться без їх участі, про що зазначається у висновку.

Статтею 13 Закону України Закону України «Про судову експертизу» визначені права судового експерта, так, зокрема, подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.12.2017 у справі №922/2844/16, яка набрала законної сили, призначено у справі судову будівельно - технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса; попереджено експерта, який безпосередньо проводитиме судову експертизу, про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків (т.7, а.с. 130-136).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.11.2018 у цій справі задоволено клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів та призначення обстеження, необхідного для проведення експертизи №20914, призначеної ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.12.2017 у справі №922/2844/16; встановлено забезпечити прибуття та належні умови праці, а також безперешкодне обстеження об`єктів дослідження. Дату обстеження узгодити з експертами (т.12, а.с.224-226).

Отже, на виконання вимог ухвали Господарського суду Харківської області від 27.11.2018 у справі №922/2844/16, яка в силу приписів статті 18 ГПК України є обов`язковою до виконання, а також вимог п.3.9 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень позивач забезпечив прибуття експертів для огляду об`єктів експертного дослідження, оскільки виробничі потужності ПАТ «Харківський коксовий завод» знаходяться на далекій відстані від міста Харків, а також забезпечив безперешкодний доступ до об`єктів експертного дослідження, оскільки вказані об`єкти належать йому на праві власності.

Статтею 12 Закону України «Про судову експертизу» встановлено, що незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний: 1) провести повне дослідження і дати обгрунтований та об`єктивний письмовий висновок; 2) на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку; 3) заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі. Інші обов`язки судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

При цьому наведена норма права не містить права експерта відмовитись від проведення огляду майна, щодо якого призначена експертиза, та, відповідно, і від надання висновку, з підстав недопуску представників відповідача, які не є експертами у цій галузі, до огляду майна, яке належить позивачу, та є предметом експертного дослідження.

Тоді як при відмові без поважних причин від виконання покладених на експертів обов`язків вони можуть бути притягнуті до визначеної чинним законодавством відповідальності.

Крім того, скаржник в апеляційній скарзі не зазначив, яку саме норму чинного законодавства порушили судові експерти Кирилова Лариса Іванівна та Кучеренко Раїса Йосипівна при відмові від підписання актів недопуску представників відповідача до огляду об`єктів експертного дослідження від 02.07.2019 та від 03.07.2019.

Щодо доводів скаржника про порушення місцевим господарським судом норм ГПК України при відмові у задоволенні клопотання про виклик свідків суд апеляційної інстанції зазначає, що вказані заперечення можуть бути предметом розгляду при оскарженні рішення суду першої інстанції, прийнятого за результатами розгляду спору по суті.

Згідно із статтею 86 ГПК України при розгляді справи суд оцінює наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних доказів.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження при апеляційному перегляді ухвали господарського суду Харківської області та спростовуються наведеними вище висновками суду, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає до задоволення, ухвала місцевого господарського суду відповідає нормам процесуального права та скасуванню не підлягає.

Відповідно статті 129 ГПК України судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст.129, 269, 270, п.1 ч.1 ст.275, ст.ст. 276, 281- 284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Сбербанк» залишити без задоволення.

2.Ухвалу Господарського суду Харківської області від 19.09.2019 у справі №922/2844/16 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строк оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Повний текст постанови складений 11.12.2019.

Головуючий суддя Л.І. Бородіна

Суддя Н.О. Мартюхіна

Суддя О.В. Плахов