ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

03 грудня 2019 року Справа № 915/878/16

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області, у складі судді Семенчук Н.О.,

позивач (представник позивача) в судове засідання не з`явився,

відповідач (представник відповідача) в судове засідання не з`явився,

розглянувши клопотання експерта №19-1140 від 30.10.2019 (наданого до суду листом №07-19/19-1140 від 30.10.2019), у справі

за позовом: фізичної особи-підприємця Димитрова Георгія Дем`яновича, АДРЕСА_1

до відповідача: фізичної особи - підприємця Скакун Оксани Миколаївни, АДРЕСА_2

про: стягнення 565 670,03 грн.

Фізична особа-підприємець Димитров Георгій Дем`янович (далі - ФОП Димитров Г.Д.) звернувся до господарського суду Миколаївської області з позовом (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог) до фізичної особи-підприємця Скакун Оксани Миколаївни (далі - ФОП Скакун О.М.) про стягнення заборгованості в загальній сумі 565 670,03 грн., з якої:

- 244987,50 грн. - основний борг за договором,

- 62 113,00 грн. - пеня за невчасно виконане грошове зобов`язання,

- 238 833,00 грн. - інфляційні,

- 19736,53 грн. - 3% річних.

Позовна заява мотивована тим, що фізичною особою-підприємцем Скакун Оксаною Миколаївною порушено умови договору купівлі-продажу продукції № 17 від 17.11.2014 в частині оплати придбаного за договором товару. В зв`язку з оплатою товару фізичною особою-підприємцем Скакун Оксаною Миколаївною частково та несвоєчасно, фізична особа-підприємець Димитров Георгій Дем`янович нарахував пеню за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, 3% річних та інфляційні. Матеріально-правовою підставою позову визначено статті 526, 530, 610, 611, 617, 625, 627, 655, 712 Цивільного кодексу України, статті 173, 174, 193 Господарського кодексу України.

Так, позовні вимоги ґрунтуються на підставі: умов договору купівлі-продажу продукції № 17 від 17.11.2014; видаткових накладних: № 37 від 17.11.2014 (на 127500,00 грн.), № 46 від 17.11.2014 (на 80942,50 грн.), № 43 від 17.11.2014 (на 81270,00 грн.), № 44 від 17.11.2014 (на 82775,00 грн.); рахунку-фактури № 28 від 17.11.2014; письмової вимоги б/н від 28.11.2014 про сплату вартості поставленого товару до 10 грудня 2014 року; банківських виписок про часткову оплату поставленого товару на загальну суму 127500,00 грн. (25.12.2014 - 24000,00 грн., 26.02.2015 - 80000,00 грн., 27.02.2015 - 20000,00 грн., 30.04.2015 - 3500,00 грн.)

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 22.08.2019 клопотання ФОП Димитрова Г.Д. №б/н від 21.08.2019 про призначення судової технічної експертизи документу - задоволено. Призначено у справі №915/878/16 судову технічну експертизу документу, проведення якої доручити Миколаївському відділенню Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експерта поставлено наступне питання: Чи був нанесений текст накладної №37 від 17.11.2014 (оригінал знаходиться - том 1 а.с. 140) на аркуш паперу до, чи після проставляння підпису від імені Димитрова Г.Д на вказаний аркуш?

04.11.2019 до відділу документального забезпечення господарського суду Миколаївської області надійшов лист №07-19/19-1140 від 30.10.2019 Одеського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України з клопотанням №19-1140 від 30.10.2019, в якому керуючись ст.69 ГПК України, ст.13.15 Закону України "Про судову експертизу", п.5.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998/5, судовий експерт для виконання експертизи просить надати дозвіл на застосування хімічних методів дослідження, але під час застосування хімічних методів дослідження текст на досліджуваному документі може змінити свої властивості.

Також, у надано листі судовий експерт повідомляє, що приступити до виконання призначеної експертизи можливо не раніше першого кварталу 2020 року, у зв`язку з великою завантаженістю експертів Миколаївського відділення ОНДІСЕ, зокрема через знаходження на виконанні понад п`ятнадцяти експертиз, у тому числі комісійних та комплексних.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 11.11.2019 поновлено провадження у справі та призначено розгляд клопотання на 03 грудня 2019 року.

02 грудня 2019 позивач до відділу документального забезпечення Господарського суду Миколаївської області надав заяву в якій зазначає, що не надає згоду в межах призначеної судом експертизи на дослідження руйнуючими методами, і забороняє пошкоджувати об`єкт дослідження, оскільки будь-яке пошкодження досліджуємого документу не залишить сторонам і суду можливості перепровірити результат експертизи (призначивши додаткову або комплексу, що безпідставно звужить права сторін та суду), а другого екземпляру документу у сторін не має. Також, просить суд відвести судового експерта від проведення призначеної судом судової експертизи, оскільки має сумнів щодо його кваліфікації.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 03.12.2019 відмовлено у задоволенні заяви №б/н від 02.12.2019 фізичної особи підприємця Димитрова Георгія Дем`яновича про відвід експерта.

03.12.2019 представник відповідача до відділу документального забезпечення Господарського суду Миколаївської області надав клопотання в якому просить суд розглянути клопотання експерта за відсутності представника відповідача. У задоволенні клопотання просить суд відмовити, оскільки документ, який підлягає дослідженню є основним доказом у справі на яких ґрунтується позиція відповідача, та у разі пошкодження досліджувального документу, це позбавить та обмежить право відповідача, у разі його непогодження з висновком експерта на проведення повторного чи додаткового дослідження. Проти строку проведення експертизи не заперечує.

Згідно п. 4.12. Інструкції, при проведенні дослідження експерт повинен уживати заходів щодо збереження наданих на експертизу об`єктів, аби не допустити їх знищення або пошкодження. Якщо за характером дослідження зберегти об`єкт неможливо, а в документі про призначення експертизи (залучення експерта) відсутній дозвіл на пошкодження (знищення) цього об`єкта, то на його пошкодження чи знищення має бути отримана письмова згода органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У разі пошкодження чи знищення об`єкта в процесі дослідження до висновку експертизи вноситься про це відповідний запис. Пошкоджені під час дослідження об`єкти або їх залишки повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). Документальні матеріали, які були об`єктом дослідження, а також надані для порівняльного дослідження зразки позначаються відповідними штампами і після проведення експертизи (дослідження) повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Згідно приписів ч. 3, 4 ст. 103 ГПК України, експерт повинен забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо експертне дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей:

1) призначений судом експерт має одержати на його проведення відповідний дозвіл суду, який оформляється ухвалою;

2) залучений учасником справи експерт має повідомити відповідного учасника справи про наслідки проведення експертного дослідження, передбачені цим Кодексом, та одержати у такого учасника письмовий дозвіл на його проведення.

Таким чином, чинне законодавство передбачає обов`язок суду окремим процесуальним документом (ухвалою суду) надати дозвіл судовому експерту на повне або часткове знищенням об`єкта експертизи або зміну його властивостей.

Враховуючи наявність заперечень позивача та відповідача проти застосування хімічних методів дослідження під час застосування яких текст на досліджуваному документі, може змінити свої властивості, суд не вбачає за можливе задовольнити клопотання та надати експерту дозвіл на застосування хімічних методів дослідження.

Крім того, приписами ч.1 ст.2 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів.

Згідно з п. 17 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" № 4 від 23.03.2012 року, строки проведення експертних досліджень та порядок встановлення цих строків у залежності від складності дослідження та з урахуванням експертного навантаження передбачено підпунктом 1.13. пункту 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (надалі Інструкція).

Відповідно до підпункту 1.13. пункту 1 Інструкції, строк проведення експертизи встановлюється, у залежності від складності дослідження, з урахуванням експертного навантаження фахівців, керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) у межах, зокрема, понад 90 календарних днів - якщо експертиза є особливо складною чи багато об`єктною, потребує вирішення більше десяти питань або вирішення питань, які потребують декількох досліджень, чи налічує понад п`ять томів матеріалів справи або є комплексною чи потребує залучення фахівців з інших установ (у тому числі судово-медичних), підприємств, організацій і не може бути виконана в зазначені строки.

Більший розумний строк установлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів.

Оскільки процесуальним законом не передбачено форми такого погодження з боку суду, воно має здійснюватися (за наявності підстав для цього) шляхом винесення відповідної ухвали за результатами розгляду звернення експертної установи. При цьому необхідно враховувати, що відмова у погодженні запропонованого розумного строку проведення експертизи може потягти за собою наслідки, передбачені абзацом сьомим того ж підпункту Інструкції (повернення матеріалів справи з пропозицією призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності).

Строк проведення експертизи починається з робочого дня, наступного за днем надходження матеріалів до експертної установи, і закінчується у день складання висновку експерта (повідомлення про неможливість надання висновку). Якщо закінчення встановленого строку проведення експертизи припадає на неробочий день, то днем закінчення строку вважається наступний за ним робочий день.

В обґрунтування клопотання про погодження строку проведення експертизи у термін, що перевищує 90 календарних днів в межах технічних можливостей в порядку черговості, Миколаївське відділення Одеського науково - дослідного інституту судових експертиз посилається на велику завантаженість експертів Миколаївського відділення ОНДІСЕ, зокрема через знаходження на виконанні понад п`ятнадцяти експертиз, у тому числі комісійних та комплексних.

Представники сторін заперечень проти проведення експертизи не раніше першого кварталу 2020 року не висловили.

У відповідності до п. 11 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України, від 23.03.2012 року № 4 (із змінами і доповненнями), - після розгляду клопотання судового експерта провадження у справі знову зупиняється.

Керуючись ст.ст.69, 102, 103, ст.228, 229, 234, 235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Погодити строк проведення судової експертизи у справі №915/878/16 у

строк понад 90 календарних днів.

2. В задоволенні клопотання експерта Миколаївського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз №19-1140 від 30.10.2019 про надання дозволу на застосування хімічних методів дослідження, відмовити.

3. Провадження у справі № 915/878/16 зупинити до проведення судової експертизи та отримання висновку експерта.

4. Копію ухвали направити на адресу сторін та експертної установи (Миколаївському відділенню Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, 54038, м. Миколаїв, вул. Карпенка,27).

Ухвала суду, у відповідності до ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Згідно ст.ст.254, 255 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи, особи, які не брали участь у справі, якщо господарський суд вирішив питання про їх права та обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції. Ухвали суду першої інстанції оскаржуються в апеляційному порядку окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається

Згідно ч.ч.1, 2 ст.256 апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до пп.17.5) п.17) ч.1 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст ухвали складено та підписано 09.12.2019

Суддя Н.О.Семенчук