ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

"09" грудня 2019 р. Справа№ 920/539/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко О.В.

суддів: Станіка С.Р.

Шаптали Є.Ю.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" на ухвалу Господарського суду Сумської області від 24.10.2019 (повний текс ухвали підписано 29.10.2019)

у справі №920/539/19 (колегія суддів: головуючий суддя Джепа Ю.А., судді: Соп`яненко О.Ю., Яковенко В.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго"

до Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання"

про стягнення 10 132 644,19 грн

та за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго"

про визнання правочину недійсним

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить суд, стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості у розмірі 8 814 204,53 грн; 1 020 150,91 грн - пені; 85 113,23 грн - 3% річних; 213 175,50 грн - інфляційні втрати, а також позивач просить суд, стягнути з відповідача на свою користь витрати по сплаті судового збору в сумі 151 989,66 грн.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 31.05.2019 відкрито провадження у справі № 920/539/19 та призначено підготовче засідання.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву від 14.06.2019 № 18-7/577 та зустрічну позовну заяву від 14.06.2019 № 18-7/578 про визнання частини правочину недійсною.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 01.07.2019 зустрічну позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" від 14.06.2019 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом у справі № 920/539/19.

31.07.2019 ПАТ "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" надіслано до суду заяву від 31.07.2019 № 18-7/686 про зміну предмета зустрічного позову, відповідно до якої просить визнати договір поставки № 8/1800032 від 12.04.2018 року, укладений між Публічним акціонерним товариством "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" недійсним у повному обсязі.

Ухвалою суду від 02.09.2019 заяву Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" про зміну предмета зустрічного позову від 31.07.2019 - задоволено, вирішено подальший розгляд справи № 920/539/19 здійснювати колегіально у складі трьох суддів в редакції відповідної заяви.

24.10.2019 від представника Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" надійшла до суду заява про зміну підстав зустрічного позову від 23.10.2019.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 24.10.2019 у клопотанні Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" про долучення та витребування доказів від 23.09.2019 задоволено частково, зокрема у заяві Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" про зміну підстав зустрічного позову від 24.10.2019 відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою Господарського суду Сумської області від 24.10.2019, Акціонерне товариство "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу №920/539/19 до Господарського суду Сумської області для вирішення питання щодо прийняття заяви Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" про зміну підстав зустрічного позову від 24.10.2019, крім того просив поновити трок на апеляційне оскарження.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження з огляду на наступне.

За положеннями ч. 2 ст. 254 ГПК України ухвали суду першої інстанції оскаржуються в апеляційному порядку окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Перелік ухвал, які підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду, є вичерпним та наведений у ст. 255 ГПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 261 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, зокрема, апеляційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає апеляційному оскарженню.

Отже, враховуючи вищенаведені норми Господарського процесуального кодексу України, ухвала про відмову в задоволенні заяви про зміну підстав зустрічного позову не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Вказана правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.01.2019 у справі №922/190/18.

Крім того, у рішенні по справі "Сокуренко і Стригун проти України" (пункти 23, 24) Європейський суд з прав людини зазначав, що відповідно до прецедентної практики Суду термін "встановленим законом" у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, "що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом" (рішення у справі "Занд проти Австрії" (Zand v. Austria), заява № 7360/76, доповідь Комісії від 12 жовтня 1978 року). У країнах з кодифікованим правом організація судової системи також не може бути віддана на розсуд судових органів, хоча це не означає, що суди не мають певної свободи для тлумачення відповідного національного законодавства (рішення у справі "Коем та інші проти Бельгії" (Coeme and Others v. Belgium), № № 32492/96, 32547/96, 32548/96, 33209/96 та 33210/96, п. 98, ECHR 2000-VII). Суд повторює, що, як було раніше визначено, фраза "встановленого законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі "Занд проти Австрії", що згадувалось раніше, Комісія висловила думку, що термін "судом, встановленим законом" у пункті 1 статті 6 передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…)".

У п.п. 107-109 рішення у справі "Коем та інші проти Бельгії" (що зазначалось вище) Суд дійшов висновку, що національний суд не мав юрисдикції судити деяких заявників, керуючись практикою, яка не мала регулювання законом, і, таким чином, не міг вважатися судом, "встановленим законом".

Між тим, доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, - не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Керуючись ст. ст. 234, 235, 254, 255, 261 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В :

1. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" на ухвалу Господарського суду Сумської області від 24.10.2019 у справі № 920/539/19.

2. Копію ухвали суду направити учасникам справи, а апеляційну скаргу з доданими до неї додатками надіслати скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню до Верховного Суду в порядку і строки, встановлені ст. ст. 286-290 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.В. Тищенко

Судді С.Р. Станік

Є.Ю. Шаптала