ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

03.12.2019 Справа № 917/961/19

Суддя господарського суду Полтавської області Сірош Д. М., розглянувши матеріали справи за позовом

Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури в інтересах

Піщанської об`єднаної територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області в інтересах Піщанської сільської ради Кременчуцького району

до Фермерського господарства «Крим»

про витребування земельної ділянки з чужого володіння

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Кременчуцької місцевої прокуратури в особі Піщанської об`єднаної територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області в інтересах Піщанської сільської ради Кременчуцького району звернувся з позовом до Фермерського господарства «Крим» про витребування земельної ділянки площею 11,7521 га з чужого володіння.

Ухвалою від 20.06.2019 суд прийняв позовну заяву до розгляду і відкрив провадження у справі, постановив справу розглядати у порядку загального позовного провадження, призначив підготовче засідання у справі на 11:20 17.07.2019.

Відповідач відзив на позов у строк, встановлений судом не подав.

Ухвалою від 17.07.2019 суд відклав підготовче засідання на 10:40 17.09.2019.

Ухвалою від 17.09.2019 суд зупинив провадження у справі № 917/961/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц. Зобов`язав учасників справи повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у даній справі.

26.06.2019 Великою Палатою Верховного Суду ухвалено Постанову у справі № 587/430/16-ц.

30.09.2019 повний текст постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Згідно з частиною 1 статті 230 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Відповідно до частини 3 зазначеної статті провадження у справі продовжується зі стадії, на якій його було зупинено.

25.11.2019 від прокуратури надійшло клопотання про поновлення провадження у справі (вх. № 12973).

Враховуючи те, що обставини, які зумовили зупинення провадження у даній справі усунуто, суд дійшов висновку поновити провадження у справі № 917/1227/19.

Проте згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень судових рішень ухвалою Верховного суду від 16.10.2019 справу № 912/2385/18 разом із касаційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2019 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у справі № 912/2385/18 зазначено, що існує виключна правова проблема, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.

На думку колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво в суді законних інтересів держави ("якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень"), не можна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика.

Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду в ухвалі від 16.10.2019 у справі № 912/2385/18 зазначено, що існує також інше питання, що потребує правового висновку, щодо наслідків, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, недотримання прокурором процедури, що передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Так, відповідно до частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. Зокрема, відповідно до пункту 4 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Наслідки, визначені статтею 174 цього Кодексу, настають, якщо суд встановить відсутність підстави для звернення до відкриття провадження судом. Разом з тим, у Кодексі чітко не врегульовано, чи має суд право (обов`язок) перевіряти наявність (відсутність) таких підстав після відкриття і відповідно, які ж правові наслідки, якщо відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави встановлені судом після відкриття провадження у справі. Існування такої прогалини не сприяє забезпеченню єдності судової практики, тому її усунення матиме істотне значення для формування судової практики.

Аналіз судової практики щодо цього питання свідчить, що вона є не однаковою.

Таким чином Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду зазначено, що у справі № 912/2385/18 є також інші питання, які становлять виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду. По-перше: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності. По-друге: які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

У даній справі позов поданий прокурором в інтересах держави, тому для однакового застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру" у подібних правовідносинах провадження у даній справі необхідно зупинити.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Відповідно до пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи те, що правовідносини у даній справі є подібними до правовідносин у справі № 912/2385/18, яка передана на розгляд Великої палати Верховного суду, суд дійшов висновку зупинити провадження у справі № 917/961/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою палатою Верховного суду справи № 912/2385/18.

Керуючись статтями 228, 229, 230, 234 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Поновити провадження у справі № 917/961/19.

Зупинити провадження у справі № 917/961/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою палатою Верховного суду справи № 912/2385/18.

Зобов`язати учасників справи повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі № 917/961/19, шляхом подання копії судового рішення за наслідками розгляду касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, згідно з статтею 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня складення повного судового рішення, відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала підписана 03.12.2019.

Суддя Д. М. Сірош