УХВАЛА

м. Київ

04.12.2019Справа № 910/7125/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участю секретаря судового засідання Бугаєнко Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Фіш" (04074, м. Київ, вул. Лугова, 12, оф.15)

до Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Акордбанк" (04136, м. Київ вул. Стеценко, 6)

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 )

про визнання припиненим договору

за участі представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

від третьої особи-1: не з`явився

від третьої особи-2: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Гранд Фіш" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Акордбанк" про визнання припиненим договору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в рахунок погашення заборгованості позивача перед відповідачем, останнім звернуто стягнення на предмет іпотеки, чим виконано зобов`язання за кредитним договором №CKL-110313/01-00 від 11.03.2013 в повному обсязі, що в свою чергу дає підстави для визнання такого договору припиненим.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 05.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 02.07.2019, залучено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

02.07.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшов відзив, в якому відповідач зазначає, що рішенням Господарського суду м. Києва від 17.12.2018 у справі №910/8834/17 за позовом ТОВ "Гранд Фіш" до ПАТ "КБ "Акордбанк" було встановлено обставини, які мають преюдиціальне значення для даної справи. Так, відповідач вказує, що заборгованість позивача за Кредитним договором в повному обсязі не погашена, а тому відсутні підстави для визнання зобов`язання припиненим. У відзиві відповідач також просить суд провести підготовче засідання у справі без участі представника ПАТ КБ "АКОРДБАНК".

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 02.07.2019 відкладено підготовче засідання на 31.07.2019 у зв`язку з неявкою представників сторін у судове засідання.

31.07.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з відрядженням представника та неможливістю з`явитися у судове засідання.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 31.07.2019 продовжено строк підготовчого провадження у справі № 910/7125/19 на 30 днів, відкладено підготовче засідання на 14.08.2019.

06.08.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання відповідача про проведення підготовчого засідання без участі представника відповідача.

У судове засідання, 14.08.2019, представник позивача заявив клопотання про визнання причин пропуску строку для подання клопотання про витребування доказів у відповідача, а саме: зобов`язання ПАТ «Комерційний банк «Акордбанк» надати докладний розрахунок суми заборгованості ТОВ «ГРАНД ФІШ» за Кредитним договором № CKL-110313/01-00 від 13.03.2013р. з моменту укладання кредитного договору та до сьогодні - з наведенням повної інформації щодо розміру, періоду та підстав нарахування і погашення зобов`язань Позивача за Кредитним договором (сума наданого кредиту; розмір, ставка та період нарахування процентів; розмір та підстави нарахування комісії; підстави зарахування погашення зобов`язань в рахунок тих чи інших платежів) та надати інформацію щодо прийняття (або підтвердити не прийняття) у власність частини обладнання, яке було предметом застави за Договором застави обладнання від 11.03.2013р. та не було реалізоване в рамках виконавчого провадження № 53771849.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 14.08.2019 задоволено клопотання ТОВ "Гранд Фіш", поновлено строк ТОВ "Гранд Фіш" для подачі клопотання про витребування інформації та доказів, витребувати у ПАТ "Комерційний банк "Акордбанк": докладний розрахунок суми заборгованості ТОВ «ГРАНД ФІШ» за Кредитним договором № CKL-110313/01-00 від 13.03.2013р. з моменту укладання кредитного договору та до сьогодні - з наведенням повної інформації щодо розміру, періоду та підстав нарахування і погашення зобов`язань Позивача за Кредитним договором (сума наданого кредиту; розмір, ставка та період нарахування процентів; розмір та підстави нарахування комісії; підстави зарахування погашення зобов`язань в рахунок тих чи інших платежів); інформацію щодо прийняття (або підтвердити не прийняття) у власність частини обладнання, яке було предметом застави за Договором застави обладнання від 11.03.2013 та було реалізоване/нереалізоване в рамках виконавчого провадження № 53771849, відкладено підготовче засідання на 11.09.2019.

20.08.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшла відповідь на відзив, в якій позив зазначає, що у відзиві відповідач зазначає виключно про прийняття ним у власність комплексу нерухомого майна та не враховує інше майно, вартість якого також має бути зарахована у погашення боргу позивача за кредитним договором. Отже, позивач вважає, що неможливим є спростування або підтвердження позивачем будь-якої суми заборгованості, якщо у позивача відсутня інформація щодо джерела її походження та порядку визначення розміру боргу.

20.08.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшла повторна відповідь на відзив.

28.08.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання відповідача про долучення до матеріалів справи консолідовану довідку-розрахунок від 27.08.2019 суми заборгованості позивача перед відповідачем по кредитному договору №CKL-110313/01-00 від 11.03.2013

02.09.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшли заперечення відповідача на відповідь на відзив, з яких вбачається про обізнаність позивача на день звернення з цим позовом до суду про джерела, розмір та наявність його боргу перед банком по кредитному договору, а тому відповідач вважає, що позивач звернувся з ідентичним позовом до одного й того самого відповідача.

11.09.2019 у судовому засіданні суд на місці ухвалив задовольнити клопотання представника позивача, керуючись ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод відкласти підготовче засідання на 25.09.2019.

24.09.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшли письмові пояснення позивача щодо невірної інформації відповідача про розмір заборгованості позивача, наведеної в Консолідованій довідці. Крім того, позивач звертає увагу, що останній звертався до суду з вимогою врахувати в погашення зобов`язань за Кредитним договором заставне обладнання, садовий будинок (справа № 910/8834/17). Проте, позивачу було відмовлено у судовому розгляді вказаних вимог, а тому позивач подав окремо позовну заяву до суду.

25.09.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання, оскільки позивач з об`єктивних причин не може забезпечити явку представника у судове засідання.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 25.09.2019 відкладено підготовче засідання на 09.10.2019 у зв`язку з неявкою представників сторін.

09.10.2019 у судовому засіданні суд на місці ухвалив у зв`язку з повторним витребування у відповідача додаткових документів по справі відкласти підготовче засідання на 23.10.2019, зобов`язано відповідача у строк до 21.10.2019 надати суду інформацію щодо заборгованості позивача за кредитним договором станом на жовтень 2019.

22.10.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання відповідача про долучення до матеріалів справи документів на виконання вимог суду, а саме інформацію про розмір заборгованості ТОВ «Гранд Фіш» по кредитному договорі №CKL-110313/01-00 від 11.03.2013.

23.10.2019 у судовому засіданні суд на місці ухвалив закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті на 06.11.2019, визнано явку відповідача у наступне судове засідання обов`язковою.

06.11.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання представника позивача про долучення до матеріалів справи доказів по справі та зобов`язання відповідача надати інформацію по справі.

06.11.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням представника Нагайченка В.С. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2019 вирішено перейти зі стадії розгляду справи №910/7125/19 по суті на стадію підготовчого засідання у справі, підготовче засідання призначено на 20.11.2019, попереджено учасників справи про наслідки неявки в судове засідання відповідно до вимог ст. 202 Господарського процесуального кодексу України.

15.11.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшли письмові пояснення Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Акордбанк", в яких зазначається, що станом на листопад 2019 року заборгованість позивача за Кредитним договором не погашена, залишок простроченої заборгованості ТОВ «Гранд Фіш» складає: списана у збиток прострочена заборгованість за кредитом за рахунок сформованого резерву в сумі 212 847,22 доларів США; списана у збиток прострочена заборгованість за процентами за рахунок сформованого резерву в сумі 27 215,81 доларів США; списана у збиток прострочена заборгованість по комісії за рахунок сформованого резерву в сумі 372 650, 90 гривень.

20.11.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи, в якому останній вказує, що представник позивача фактично дізнався про факт неприйняття відповідачем у власність всього заставного майна тільки 18.11.2019 під час ознайомлення з матеріалами справи . Так, позивачу необхідний час для витребування з архіву первинних документів з метою визначення вартості невід`ємного від комплексу майна, а також вивчити матеріали висновку експертів №2457/2458/18-24 від 10.10.2018 щодо включення вартості спірного майна до загальної вартості комплексу. Крім того, позивач не може забезпечити явку представника у судове засідання на 20.11.2019.

20.11.2019 у судовому засіданні суд на місці ухвалив відкласти підготовче засідання на 04.12.2019 у зв`язку з неявкою представника позивача.

04.12.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшло клопотання представника ТОВ «Гранд Фіш» Негайченка В.С. про долучення до матеріалів справи у якості доказів копії Договору № 10/02/11 від 10.02.2011 купівлі-продажу рухомого майна та Акту приймання-передачі від 10.02.2011, слухання справи 04.12.2019 провести без участі представника позивача.

У судове засідання, 04.12.2019 представник позивача не з`явився, про дату та час проведення судового засідання повідомлений належним чином направленням ухвали на юридичну адресу позивача (04074, м. Київ, вул. Лугова, 12, оф. 15, рекомендоване поштове відправлення №147) про виклик у судове засідання позивача, клопотань про відкладення від позивача до суду не надходило.

Відповідач та треті особи у судове засідання не з`явилися, про причини відсутності суд не повідомили, про дату та час проведення судового засідання повідомлені належним чином, клопотань про відкладення від відповідача та третіх осіб не надходило.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Фіш" без розгляду, з огляду на наступне.

У відповідності до ухвали Господарського суду м. Києва від 20.11.2019 суд викликав у підготовче засідання на 04.12.2019 позивача та третіх осіб, роз`яснено учаснику справи наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України. Отже, позивача повідомлено про наступну дату, час та місце судового засідання шляхом направлення 22.11.2019 на юридичну адресу позивача (04074, м. Київ, вул. Лугова, 12, оф. 15) ухвалу Господарського суду м. Києва від 20.11.2019 про виклик у судове засідання на 04.12.2019.

Крім цього, суд звертає увагу, що 04.12.2019 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання представника позивача Негайченка В.С. про слухання справи 04.12.2019 без участі представника позивача.

Дослідивши зазначене клопотання, суд вважає за доцільне залишити без розгляду клопотання Негайченка В.С. про слухання справи 04.12.2019 без участі представника позивача, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Положенням ч. 8 ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частинами 1, 3 статті 56 ГПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, процесуальне представництво юридичної особи може здійснюватись як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи за довіреністю.

В порядку самопредставництва юридична особа може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

В пункті 6 Рішення Конституційного Суду України № 3-рп/99 від 08.04.1999 у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України зазначається, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Відповідно особи, які представляють юридичну особу за довіреністю і виконують процесуальні дії на підставі наданих їм довіреністю повноважень, виступають від імені цієї особи як довірителя, а не в порядку самопредставництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Приписами ст. 237 ЦК України визначається поняття та підстави представництва, відповідно до ч.ч 1, 3 якої представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє; представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Представник від імені особи, яку він представляє, здійснює тільки певні юридичні дії внаслідок повноваження. Наявність у представника повноважень є обов`язковою умовою будь - якого представництва.

Частина 4 статті 60 ГПК України визначає, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Суд зауважує, що 30.09.2016 набрав чинності Закон України від 02.06.2016 №1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)".

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (в редакції Закону № 1401) представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Отже, з 01.01.2019 представництво у суді першої інстанції, у провадженнях, розпочатих після 30.09.2016, має здійснюватися адвокатом. При цьому підписання та/або подання клопотань є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Адвокатом згідно з частиною 1 статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" є фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю (стаття 6 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Частинами 1-3 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути:

1) договір про надання правової допомоги;

2) довіреність;

3) ордер;

4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Як вбачається з матеріалів справи, клопотання про розгляд справи без участі представника позивача №03-12/2019 від 03.12.2019 підписана представником за дорученням Негайченком В.С.

На підтвердження повноважень Негайченка В.С. представляти інтереси від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Фіш", надано оригінал доручення №б/н від 13.08.2019. Проте, дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження представника Негайченка В.С., а саме що представник Негайченко В.С. є адвокатом (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю).

З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що клопотання №03-12/2019 від 03.12.2019 не відповідає встановленим вимогам Господарського процесуального кодексу України, позивачем не надано належні докази щодо права представника Негайченка В.С., який підписав клопотання від імені позивача, займатися адвокатською діяльністю, а тому суд вважає за доцільне залишити клопотання №03-12/2019 від 03.12.2019 про розгляд справи без участі представника позивача без розгляду.

При цьому, суд звертає увагу, що у відповідності до ч. 1 ст. 120 ГПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Учасники справи зобов`язані, зокрема, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до змісту ст. 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Застосовуючи положення ч.1 ст.4 Господарського процесуального кодексу України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Європейський суду з прав людини у справах "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 зазначає, що критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25 січня 2006 р. № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це -складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Також, слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 21 лютого 2018 року у справі №2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Враховуючи наведені положення, господарський суд зазначає, що обмежений у строках проведення підготовчого провадження, які передбачені ст. 181 Господарського процесуального кодексу України, при цьому позивач повторно не з`являється у судові засідання та неодноразово подавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, враховуючи, що відсутність позивача у судових засіданнях унеможливлює проведення підготовчого засідання.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд звертає увагу, що ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.11.2019 викликано позивача у судове засідання на 04.12.2019 та належним чином повідомлено про наступну дату, час та місце підготовчого засідання.

При цьому, позивач не виконав вимоги ухвали Господарського суду м. Києва від 20.11.2019 щодо необхідності присутності позивача у судовому засіданні 04.12.2019, та направив клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, яке залишене судом без розгляду, оскільки відсутні докази на підтвердження повноважень адвоката Негайченка В.С., який підписав зазначене клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною 2 статті 182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду; у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує заяви та клопотання учасників справи.

При цьому, неявка представника позивача суду виконати завдання підготовчого засідання, визначені статтею 177 та статтею 182 ГПК України, та для всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх обставин справи.

Таким чином, з урахуванням, що є необхідність з`ясувати думку позивача щодо правової позиції у даній справі, доведення обґрунтованості своїх вимог, наявність права вимоги до вказаної відповідачем особи, покладено положеннями ГПК України на позивача, неявка у судове засідання позивача є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Слід звернути увагу, що аналогічної правової позиції викладена Верховним Судом у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 №916/3616/15: «положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності. З огляду на наведене об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду вважає за необхідне відступити від висновків щодо застосування положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, викладених у постановах Касаційного господарського суду від 08.10.2018 зі справи № 910/16157/14, від 18.03.2019 зі справи № 910/1615/16, від 20.11.2018 зі справи № 908/104/18, про те, що обов`язковою умовою для залишення позову без розгляду з підстав неявки позивача (його представника) у судове засідання є неможливість вирішення судом спору по суті за наявними матеріалами справи».

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги те, що представник позивача неодноразово не з`являвся у судові засідання, при цьому неодноразово подавав клопотання про відкладення підготовчого засідання, враховуючи, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи, а саме з`ясування всіх обставин справи, позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання №03-12/2019 від 03.12.2019 представника Негайченка В.С. залишити без розгляду.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Фіш" до Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Акордбанк", треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання припиненим договору залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 04.12.2019 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Л. Г. Пукшин