УХВАЛА

м. Київ

02.12.2019Справа № 910/12785/18
За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Стар" про відвід судді Спичака О.М. у справі

За позовом ОСОБА_1

До 1. Компанії "Ей.Ес.Пі.Ай.Ейч.ЕлПі"

2.Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства

"Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанни Мирсаєтівни

3. Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства

"Реєстрація нерухомості" Мосійчук Оксани Василівни

4. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Вегера

Людмили Олександрівни

За участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача

1. Акціонерне товариство закритого типу "Велмед"

7. Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАР"

За участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача 1

2. Компанія "Транс-Медіка ЛЛС ЛТД"

3. Приватне підприємство "Інтерконус"

4. ОСОБА_2

5. ОСОБА_3

6. ОСОБА_4

про зобов`язання виконати договір та визнання незаконним дій,

Суддя Усатенко І.В.

Представники сторін: не викликались.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Компанії "Ей.Ес.Пі.Ай.Ейч.ЕлПі", Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанни Мирсаєтівни, Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Мосійчук Оксани Василівни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Вегера Людмили Олександрівни про визнання недійсним рішення Компанії "Ей.Ес.Пі.Ай.Ейч. ЕлПі" про звернення стягнення на предмет іпотеки згідно Договору іпотеки, посвідчениого 19.04.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенко O.A. за реєстровим №777; скасування запису про право власності 26838612, здійснений державним реєстратором Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько Маріанною Мирсаєтівною згідно рішення 41840888 від 27.06.2018 року; скасування рішення про державну реєстрацію номер 41853443, рішення 41852216 від 02.07.2018 року, прийняте Державним реєстратором Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості та бізнесу" Мосійчук Оксаною Василівною; скасування рішення про державну реєстрацію № 41864117 від 02.07.2018, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Вегерою Людмилою Олександрівною; скасування рішення про державну реєстрацію № 41864266 від 02.07.2018, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Вегерою Людмилою Олександрівною.

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначає, що він є засновником та акціонером Акціонерного товариства закритого типу "Велмед". Акціонерне товариство закритого типу "Велмед" є власником нерухомого майна, а саме адміністративної будівлі літера А, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 1456,5 кв.м. відповідно до Свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1. Позивач зазначає, що вказане майно було передано в іпотеку, в свою чергу, іпотекодержателем було звернуто стягнення на предмет іпотеки та зареєстровано право власності на вказане майно всупереч тому, що позивачем було погашено суму заборгованості за кредитним договором, що стало підставою для звернення з даним позовом.

Ухвалою від 08.11.2018р. відкрито провадження по справі; постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 03.12.2018р." залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача Акціонерне товариство закритого типу "Велмед" та на стороні відповідача 1 Компанію "Транс-Медікал ЛЛС ЛТД", Приватне підприємство "Інтерконус", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Ухвалою від 27.09.2019р. судом було відмовлено в задоволенні клопотання від 23.09.2019р. Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАР" про витребування доказів клопотання №12/26 від 26.12.2018р., яке надійшло до Господарського суду міста Києва 26.12.2019р., та клопотання без номеру та дати, що надійшло до Господарського суду міста Києва 17.01.2019р.

06.11.2019р.представником Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАР" було подано заяву про відвід судді Спичака О.М. від розгляду справи №910/12785/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2019 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАР" про відвід судді Спичака О.М. від розгляду справи №910/12785/18 передано для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу справи № 910/12785/18, визначено суддю Мудрого С.М.

Ухвалою від 11.11.2019р. в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАР" про відвід судді Спичака О.М. відмовлено.

Ухвалою від 14.11.2019р. призначено підготовче засідання на 27.11.2019р.

27.11.2019р.представником Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАР" було подано заяву про відвід судді Спичака О.М. від розгляду справи №910/12785/18.

Згідно положень ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2019 за наслідками розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Стар" суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з огляду на що провадження у справі було зупинено, а матеріали справи № 910/12785/18 передано для вирішення питання щодо визначення складу суду для розгляду заяви про відвід судді Спичака О.М.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу справи № 910/12785/18, визначено суддю Усатенко І.В. для розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Стар" про відвід судді Спичака О.М.

Частинами 7 та 8 ст. 39 ГПК України визначено, що питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Враховуючи викладене, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Стар" про відвід судді Спичака О.М. у справі № 910/12785/18 суд дійшов наступних висновків.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до частин 1- 4 ст. 38 ГПК України, з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

З підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Подана заява про відвід судді Спичака О.М. обґрунтована тим, що судом було відмовлено в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стар" про застосування заходів процесуального примусу шляхом вилучення доказів по справі у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Василенка Олега Анатолійовича та Державного реєстратора Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Мосійчук Оксани Василівни. Вказані обставини, на думку третьої особи 7, вказують на порушення судом принципу змагальності сторін, а отже свідчить про упередженість та викликає сумніви щодо об`єктивності судді Спичака О.М.

Статтею 35 ГПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Однак, із суті поданої заяви про відвід судді Спичака О.М. вбачається, що вона зводиться, до незгоди позивача з процесуальними рішеннями (діями) судді Спичака О.М. у справі № 910/12785/19, а наявності інших підстав, які б викликали сумніви у неупередженості судді, не встановлено.

В свою чергу, частиною 4 ст. 35 ГПК України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Слід зазначити, що згідно ч.1 ст.3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ст.9 Конституції України, статті 19 Закону України "Про міжнародні договори України" і статті 4 Господарського процесуального кодексу України господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами документів, ратифікованих законами України.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950р., Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції" Україна повністю визнає на своїй території дію приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Суду в усіх питаннях, що стосуються її тлумачення і застосування.

Водночас ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Згідно Європейської Хартії "Про закон "Про статус суддів" судді при виконанні своїх обов`язків повинні бути доступними та виявляти повагу по відношенню до осіб, які до них звертаються; повинні турбуватися про підтримання високого рівні компетентності, необхідного рівня вирішення справ в кожному конкретному випадку, оскільки від рішень судді залежить гарантія прав особи.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Одночасно, ст.15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006р. №2006/23 від 19.05.2006р., незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п.п.2.1, 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Суд зазначає, що при розгляді справи та вирішенні клопотань і заяв учасників судового процесу керується саме нормами чинного господарського процесуального законодавства, засадами здійснення господарського судочинства та дотримується вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого розгляду спору, а отже, у даному випадку відмова в задоволенні клопотання третьої особи 7 про застосування заходів процесуального примусу ніяким чином не вказує на наявність підстав для відводу судді Спичака О.М. від розгляду справи.

Надаючи оцінку всім доводам третьої особи 7, суд також зауважує, що невиконання іншими особами судових рішень, а у даному випадку ухвал суду про витребування доказів ніяким чином не може вказувати на упередженість судді, а отже, і наявність підстав для його відводу.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Частиною 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Таким чином, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Стар" про відвід судді Спичака О.М., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування не можуть бути, в розумінні процесуального Закону, підставою для відводу судді Спичака О.М.

Керуючись статтями 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Стар" про відвід судді Спичака О.М. у справі № 910/12785/18 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ч. 2 ст. 235 ГПК України та не підлягає оскарженню.

Суддя Усатенко І.В.