УХВАЛА

05 грудня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/114/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Малашенкової Т.М. (головуючий), Булгакової І.В., Колос І.Б.

за участю секретаря судового засідання Чупрій А.П.,

представників учасників справи:

позивача - Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ, позивач) - Семенчука М.А. (представник, посвідчення від 20.01.2016 №254),

відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія КИТ" (далі - ТОВ "Компанія КИТ")- Каменського Д.Г. (адвокат, посв. від 26.02.2016 № 5601/10), Бойка Є.В. (адвокат, посв. від 16.10.2018 №21/1678),

відповідача-2: Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України) - Сердіченка С.А. (представник, посвідчення від 06.03.2017 № 870)

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву судді Малашенкової Т.М. про самовідвід від розгляду справи № 910/114/19 за касаційними скаргами ДСА України та ТОВ "Компанія КИТ",

у справі за позовом НАБУ

до ДСА України, ТОВ "Компанія КИТ"

про визнання недійсним договору від 02.06.2016 № 37-16 про закупівлю,

ВСТАНОВИВ:

Національне антикорупційне бюро України (далі - НАБУ) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія КИТ" (далі - ТОВ "Компанія КИТ"), Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України) про визнання недійсним договору від 02.06.2016 № 37-16 про закупівлю апаратури для записування та відтворення звуку й зображення за кодом ДК 016:2010-26.40.3, що укладений між ДСА України та ТОВ "Компанія КИТ", відповідно до вимог Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та Закону України "Про здійснення державних закупівель".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.06.2019 позов залишено без розгляду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.09.2019 скасовано ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.06.2019, а справу №910/114/19 передано на розгляд до Господарського суду міста Києва.

ТОВ "Компанія КИТ" 20.09.2019 (згідно з поштовими відмітками на конверті) звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.09.2019 у справі № 910/114/19, залишити в силі ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.06.2019.

Крім того, ДСА України 26.09.2019 (згідно з поштовими відмітками на конверті) звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.09.2019 у справі № 910/114/19, залишити в силі ухвалу господарського суду міста Києва від 27.06.2019.

Ухвалою Верховного Суду від 17.10.2019 відкрито касаційне провадження у справі №910/114/19 за касаційними скаргами ДСА України та ТОВ "Компанія КИТ" у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Верховного Суду 06.11.2019 частково задоволено заяву ТОВ "Компанія КИТ" та призначено розгляд касаційних скарг ТОВ "Компанія КИТ" та ДСА України у справі № 910/114/19 у засіданні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду на 11.11.2019 року о 13:30.

Ухвалою Верховного Суду від 11.11.2019 розгляд справи відкладено на 05.12.2019 об 09:40.

У день судового засідання 05.12.2019 ДСА України подало до Верховного Суду заяву про відвід судді Малашенкової Т.М. від розгляду справи № 910/114/19.

Зазначену заяву із посиланнями на положення пункту 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) обґрунтовано наявністю сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді, оскільки ДСА України у тісній співпраці з Постійною комісією Вищої ради правосуддя з питань Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), секретарем якої була член Вищої ради правосуддя Малашенкова Т.М . , спільно вживали заходів щодо створення ЄСІТС. Також, враховуючи попередню службову діяльність судді Малашенкової Т.М., як члена Вищої ради правосуддя, остання безпосередньо здійснювала особистий контроль за виконанням ДСА України пункту 4 протоколу № 1 Постійної комісії Вищої ради правосуддя з питань ЄСІТС щодо актуального стану створення та функціонування ЄСІТС.

Ухвалою Верховного Суду від 05.12.2019 заявлений відвід судді Малашенковій Т.М. залишено без розгляду.

05.12.2019 від судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Малашенкової Т.М. з посиланням на Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, надійшла заява про самовідвід у справі № 910/114/19, яка мотивована тим, що з метою уникнення будь-яких ймовірних сумнівів у сторін та інших учасників судового процесу щодо неупередженості судді Верховного Суду під час постійної критики судової влади в цілому, з огляду на суб`єктний склад сторін та службову діяльність конкретного судді, враховуючи, обставини у даній конкретній справі, та задля забезпечення довіри до судової влади, їй слід заявити самовідвід.

Розглянувши вищезазначену заяву про самовідвід, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин першої - другої статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

З огляду на зміст доводів заяви про самовідвід Суд виходить з того, що Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Верховний Суд зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

За висновком Європейського суду з прав людини у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

У контексті об`єктивного критерію, окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. рішення Суду у справі Газета Україна-Центр проти України, no. 16695/04, від 15.07.2010).

Разом з тим, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

Перед розглядом справи суддя повинен утриматись від будь-яких коментарів, які можуть вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.

При об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) має бути визначено, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Враховуючи викладене, керуючись пунктом 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України, з метою уникнення будь-яких ймовірних сумнівів у сторін та інших учасників судового процесу щодо неупередженості судді Верховного Суду та забезпечення довіри до судової влади в Україні, заяву про самовідвід у межах розгляду справи № 910/114/19 слід задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись статтею 61 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», статтями 32, 35, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Заяву про самовідвід судді Малашенкової Т.М. задовольнити.

2. Матеріали справи № 910/114/19 передати на авторозподіл.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Малашенкова

Суддя І. Булгакова

Суддя І. Колос