ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
СУДОВИЙ НАКАЗ
"09" грудня 2019 р.м. Одеса Справа № 916/3607/19
Приватна науково-виробнича фірма «Анкор-Теплоенерго» звернулось до господарського суду Одеської області із заявою (вх. № 3712/19 від 04.12.2019 р.) про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Одеський хліб заборгованості за договором поставки № 060519-1 від 06.05.2019 р. в загальній сумі 6133,60 грн., у т.ч.: основного боргу за поставлений товар в сумі 5 000 грн., пені в сумі 1018,26 грн., 3% річних 90,64 грн. та судового збору у сумі 24,70 грн.
Заяву обґрунтовано невиконанням Товариством з обмеженою відповідальністю Одеський хліб умов договору поставки № 060519-1 від 06.05.2019 р. в частині повної та своєчасної оплати за поставлений товар на суму 5 000 грн.
Згідно ст. 147 ГПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 148 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги. Заявником та боржником в наказному провадженні можуть бути юридичні особи та фізичні особи - підприємці. Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими законом для виконання судових рішень.
Відповідно до ч. 1 ст. 148 ГПК України, судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в т.ч. електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно п. 7 ч. 1 ст. 155 ГПК України під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Розглянувши заяву Приватної науково-виробничої фірми «Анкор-Теплоенерго» про видачу судового наказу про стягнення Товариства з обмеженою відповідальністю Одеський хліб основної грошової заборгованості за договором поставки товару № 060519-1 від 06.05.2019 р., у сумі 5 000 грн., суд не встановив передбачених ст. 152 ГПК України підстав для відмови у видачі судового наказу.
Щодо вимог заявника про стягнення пені за прострочення оплати за поставлений товар в розмірі 1018,26 грн. та 3% річних за прострочення оплати за поставлений товар в розмірі 90,64 грн. та інфляційних витрат в сумі 24,70грн. суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України, статей 525, 526 Цивільного кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (п. 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Отже, інфляційні нарахування на суму боргу та проценти річних не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Інфляційні нарахування на суму боргу та проценти річних входять до складу грошового зобов`язання.
Таким чином, заявником заявлено вимоги про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Одеський хліб грошових зобов`язань, що виникли внаслідок невиконання ним договору поставки № 060519-1 від 06.05.2019 р., в частині оплати поставленого товару.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 липня 2018 року по справі № 903/125/18.
Враховуючи викладене, а також положення ст. ст. 11, 16, 525, 526, 530, 712 Цивільного Кодексу України, ст. ст. 6, 7, 20, 175, 193, 198, 265 Господарського кодексу України, а також правові висновки, наведені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 липня 2019 року по справі № 903/125/18, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення суми заборгованості за поставлений товар за договором поставки № 060519-1 від 06.05.2019р., в загальній сумі 6133,60 грн., у т.ч.: основного боргу за поставлений товар в сумі 5 000 грн., пені в сумі 1018,26 грн., 3% річних в розмірі 90,64 грн. та судового збору у сумі 24,70 грн.
Керуючись ст.ст. 148, 154, 155, 159 Господарського процесуального кодексу України, суд -
3.Копію судового наказу, копію заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами, надіслати боржнику.
4.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
5. Повідомити боржника, що:
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.157 ГПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Згідно з ч.1 ст.159 ГПК України, у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Дата набрання судовим наказом законної сили: ______________________________.
Строк пред`явлення судового наказу до виконання: __________________________.
Дата видачі судового наказу стягувачу: _____________________________________.
Суддя Погребна Катерина Федорівна