РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

02.12.2019Справа № 910/11942/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., дослідивши матеріали господарської справи

за позовом державного підприємства «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку»

до комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськсвітло»

про стягнення 300031,96 грн,

Представники:

не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До суду звернулося з позовом державне підприємство «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» до комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськсвітло» (далі - КП «Київміськсвітло») про стягнення 300031,96 грн., з яких: 227690,74 грн боргу, 15988,25 грн пені, 43196,81 грн інфляційних, 13156,16 грн 3% річних.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач не сплатив за виконані позивачем роботи за договором про здійснення технічного нагляду № АДО-ТН-5 від 31.05.2017.

Суд своєю ухвалою від 10.09.2019 відкрив провадження у справі № 910/11942/19, постановив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач позовні вимоги відхилив у повному обсязі. Відповідач вважає, що оскільки ремонтні роботи, які були виконані на об`єкті та за виконанням яких позивачем здійснювався технічний нагляд, не відповідають проектній документації, ним (відповідачем) правомірно призупинено виплату коштів за договором позивачу. Підтвердженням неналежного виконання ремонтних робіт, на думку відповідача, є відкрите 17.07.2017 відповідне кримінальне провадження № 0002273, а також складений 07.03.2018 акт обстеження мереж зовнішнього освітлення об`єкту «Капітальний ремонт мережі архітектурно-декоративного підсвічування мосту ім. Є.О. Патона через річку Дніпро у м. Києві», у якому визначені недоліки.

У свою чергу позивач у відповіді на відзив зазначив, що відповідач жодним чином не повідомляв позивача про зупинення виконання його обов`язку зі сплати наданих позивачем послуг. Позивач належним чином надав послуги з технічного нагляду, про що позивач та відповідач 04.09.2017 підписали відповідний акт. Акт № 67 від 23.02.2018, на який посилається відповідач, не є належним доказом неналежного виконання позивачем зобов`язань. Натомість Господарський суд міста Києва під час розгляду справи № 910/9241/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Група компаній Беті» до комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськсвітло» про стягнення 4228181,12 грн встановив, що товариство з обмеженою відповідальністю «Група компаній Беті» належним чином виконало зобов`язання за договором підряду № АДО-КР-5 від 09.06.2017 по об`єкту «Капітальний ремонт мережі архітектурно-декоративного освітлення мосту ім. Є.О. Патона через річку Дніпро у м. Києві».

Позивач у відповіді на відзив заявив про визнання недійсним п. 6.2 Договору. Позивач вважає, що положення цього пункту суперечать ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», пунктам 5,7 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2017 № 903, а також нормам статті 218 ГК України.

Розглянувши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

31.05.2017 державне підприємство «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» (виконавець) та комунальне підприємство електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськсвітло» (замовник) уклали договір № АДО-ТН-5 про здійснення технічного нагляду (далі - Договір), відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати технічний нагляд на об`єкті: «Капітальний ремонт мережі архітектурно-декоративного освітлення мосту ім. Є.О. Патона через річку Дніпро у місті Києві» відповідно до ДСТУ Б Д. 1.1- 1:2013 (ДК 021:2015 - 71240000-2 - Архітектурні, інженерні та планувальні послуги)» (далі - об`єкт).

Згідно із п. 3.1 Договору вартість послуг з технічного нагляду за цим договором визначається в розмірі 1,8% від вартості фактично виконаного обсягу будівельних робіт на об`єкті (п. 5.8.13 ДСТУ БД.1.1-1:2013), про що сторонами підписано протокол погодження договірної ціни, який є невід`ємною частиною договору (додаток 1 до Договору).

Відповідно до п. 3.2 Договору орієнтована вартість послуг з технічного нагляду за цим договором, за главами 1-9 інвестиційного кошторису замовника, по якому отримано позитивний експертний звіт, визначена в сумі 232167,60 (двісті тридцять дві тисячі сто шістдесят сім гри. 60 коп.) гривень, у тому числі 20% ПДВ - 38694,60 (тридцять вісім тисяч шістсот дев`яносто чотири грн. 60 коп.) гривень, про що сторонами зазначено в підписаному протоколі погодження договірної ціни.

Згідно з п.п. 3.4, 3.5 Договору розрахунки за надані послуги технічного нагляду здійснюються замовником на підставі оформленого належним чином акта приймання наданих послуг упродовж 5 банківських днів з дати підписання вказаного акта замовником. Вартість фактично наданих послуг з технічного нагляду в гривнях визначається сторонами в акті приймання наданих послуг, виходячи з вартості фактично виконаного обсягу будівельних робіт на об`єкті, вказаного в довідці про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (примірна форма № КБ-3).

04.09.2017 замовник та виконавець підписали акт надання послуг за договором на загальну суму 227690,74 грн. Замовник підписав цей акт без претензій до об`єму, якості та строків виконання робіт (надання послуг).

Додатковою угодою від 05.12.2017 № 1 до договору п. 3.2 договору викладено в новій редакції, а саме: « 3.2. Вартість послуг з Технічного нагляду за цим договором дорівнює сумі 227690,74 (двісті двадцять сім тисяч шістсот дев`яносто грн. 74 коп.) гривень, в тому числі 20% ПДВ - 37948,46 (тридцять сім тисяч дев`ятсот сорок вісім грн. 46 коп.) гривень та визначена виходячи з вартості фактично виконаного обсягу будівельних робіт на об`єкті, вказаного в довідці про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (примірна форма № КБ-3) від 11.08.2017 № 1 та від 04.09.2017 № 2, про що сторонами зазначено в підписаному протоколі погодження договірної ціни.».

Виходячи з умов Договору відповідач повинен сплатити за надані послуги до 11.09.2017.

Відповідач у погоджені строки не сплатив 227690,74 грн.

Позивач звернувся до відповідача з вимогою від 20.03.2018 № 27 про сплату боргу.

Відповідач вимогу не задовольнив та повідомив позивача про відступи підрядними організаціями від договору підряду та наявність кримінального провадження № 002273.

Укладення сторонами Договору є підставою для виникнення у них господарських зобов`язань, а саме майново-господарських зобов`язань згідно зі статтями 173, 174, 175 Господарського кодексу України, статтями 11, 202, 509 Цивільного кодексу України і згідно зі ст. 629 Цивільного кодексу України є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до положень ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до положень ст. 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Згідно з приписами статей 526 Цивільного кодексу України та 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, що передбачено ст. 525 Цивільного кодексу України. Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Факт порушення відповідачем зобов`язання на суму 227690,74 грн належним чином доведений, документально підтверджений та відповідачем не спростований.

При цьому суд не приймає до уваги посилання відповідача на те, що він зупинив сплату 227690,74 грн за надані послуги, оскільки, відповідно до положень ст. 538 ЦК України, таке зупинення можливе у разі невиконання однією із сторін у зобов`язанні свого обов`язку або за наявності очевидних підстав вважати, що вона не виконає свого обов`язку у встановлений строк (термін) або виконає його не в повному обсязі.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно зі ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків, сплата неустойки.

Відповідно до п. 6.4 Договору за порушення строку оплати послуг, встановленого п. 3.3 даного договору, замовник (відповідач) сплачує виконавцю (позивачу) пеню в розмірі облікової ставки НБУ від несплаченої суми оплати за кожний прострочений день.

За розрахунком позивача, перевіреним судом, до стягнення з відповідача підлягає 15988,25 грн пені за період з 12.09.2017 по 11.03.2018.

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник на вимогу кредитора у випадку прострочення грошового зобов`язання повинен сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та три проценти річних з простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ч. 1 ст. 625 ЦК України).

За розрахунком позивача перевіреним судом, до стягнення з відповідача підлягає 43196,81 грн. інфляційних втрат та 13156,16 грн 3% річних.

Вирішуючи питання про відповідність актам цивільного законодавства п. 6.2 Договору, в якому сторони погодили, що виконавець несе відповідальність за відповідність об`ємів робіт проектно-кошторисній документації, а також за якість виконаних підрядними організаціями робіт та їх відповідність діючим Державним будівельним нормам, суд виходить з такого.

За приписами ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою, шостою ст. 203 Цивільного кодексу України.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства, особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, правочин має вчинятися у формі, встановленій законом, правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з наведеним у Законі України «Про архітектурну діяльність» визначенням технічний нагляд - здійснення замовником контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю виконаних робіт та їх обсягами під час будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств (далі - будівництво об`єкта) визначає Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (далі - Порядок).

Відповідно до 5 Порядку особи, що здійснюють технічний нагляд:

1) проводять перевірку:

наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо;

відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів;

відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації;

виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду;

2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками;

3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів;

4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів;

5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками;

6) беруть участь у проведенні перевірки:

робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам;

органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю;

7) виконують інші функції, пов`язані з технічним наглядом на відповідному об`єкті.

Згідно з п. 6 Порядку особи, що здійснюють технічний нагляд, мають право вимагати від підрядника:

1) виконання робіт відповідно до проектно-кошторисної та іншої технічної документації, дотримання вимог нормативних документів щодо порядку виконання і прийняття робіт;

2) зупинення робіт у разі застосування ним матеріалів, деталей, конструкцій та виробів, які не відповідають вимогам нормативних документів;

3) проведення лабораторних випробувань матеріалів і конструкцій щодо їх відповідності сертифікатам якості, а обладнання - технічним (технологічним) паспортам та своєчасного повідомлення їм про такі випробування;

4) усунення відхилень від проектних рішень, недоліків (дефектів) та недоробок і повторного пред`явлення робіт для здійснення технічного нагляду;

5) зупинення виконання:

робіт до оформлення актів огляду прихованих робіт;

будівельно-монтажних робіт у разі виявлення понаднормативної деформації об`єкта або загрози обвалу конструкцій та вжиття невідкладних заходів для запобігання виникненню аварії.

Згідно з п. 7 Порядку у разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта, та відмови підрядника їх усунути особа, що здійснює технічний нагляд, повідомляє про це замовнику (забудовнику) і відповідній інспекції державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Основною особливістю цивільних правовідносин є те, що вони засновані на рівності, автономії волі, майновій і організаційній відокремленості її суб`єктів. Саме таким чином реалізується свобода договору (ст. 627 ЦК України), яка проявляється, перш за все, у вільному волевиявленні сторін. Виходячи з цього принципу законодавець надав сторонам договору можливість врегулювання своїх відносин на власний розсуд, відступивши від положень актів цивільного законодавства. Заборона на відступ в договорі від положень актів цивільного законодавства можлива тільки в тому випадку, якщо в цих актах прямо про це вказано, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами (абзац 2 частини 3 статті 6 ЦК України).

Встановлення відповідальності позивача за відповідність об`ємів робіт проектно-кошторисній документації, а також за якість виконаних підрядними організаціями робіт та їх відповідність діючим Державним будівельним нормам не суперечить актам цивільного законодавства, у тому числі Закону України «Про архітектурну діяльність» та ст. 218 ГК України.

За таких обставин, доводи позивача про недійсність пункту 6.2 Договору є не обґрунтованими.

Обставини, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог, належним чином доведені і відповідачем не спростовані, а тому позовні вимоги позивача до останнього підлягають задоволенню в частині стягнення 300031,96 грн. Суд відмовляє в частині визнання недійсним п. 6.2 Договору.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України на відповідача покладаються судові витрати з майнових вимог позивача. Суд покладає на позивача судовий збір з вимоги про визнання недійсним п. 6.2 Договору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити частково позов державного підприємства «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» до комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськсвітло».

Стягнути з комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськсвітло» (вул. Машинобудівна, 40, м. Київ, 03680, код 03360905) на користь державного підприємства «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» (вул. Велика Житомирська, 9, м. Київ, 01025, код 35829997) 227690,74 грн боргу, 15988,25 грн пені, 43196,81 грн інфляційних, 13156,16 грн 3% річних, 4500,48 грн судового збору.

Відмовити в задоволенні вимоги про визнання недійсним п. 6.2 договору № АДО-ТН-5 про здійснення технічного нагляду від 31.05.2017, укладеного між державним підприємством «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» та комунальним підприємством електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськсвітло».

Стягнути з державного підприємства «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» (вул. Велика Житомирська, 9, м. Київ, 01025, код 35829997) до Державного бюджету України 1921,00 грн судового збору.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана в порядку, передбаченому підпунктом 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України».

Суддя С. А. Ковтун