ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" листопада 2019 р. Справа№ 912/1049/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Пашкіної С.А.

Сітайло Л.Г.

секретар судового засідання - Добрицька В.С.

учасники справи:

позивач Артеменко О.О.

відповідача 1 Гаврилюк О.М.

відповідача 2 не з`явився

відповідача 3 не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича

на ухвалу Господарського суду міста Києва

від 24.09.2019

у справі № 912/1049/19 (суддя Морозов С.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", Кіровоградська область, Компаніївський район, с. Губівка

в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича, м. Черкаси

до 1. Прокуратури Кіровоградської області, м. Кропивницький

2. Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, м. Криповницький

3. Державної казначейської служби України, м. Київ

про стягнення 18 950 268,00 грн, -

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича (позивач) надійшла позовна заява про стягнення за рахунок коштів Державного бюджету України суми матеріальної шкоди в розмірі 18 950 268,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що завдана злочином шкода згідно заявленого позивачем цивільного позову у кримінальному провадженні №000434 від 30.08.2013 (підтверджена експертним шляхом) не відшкодована в наслідок тривалої та системної бездіяльності, протиправність якої підтверджена судовими рішеннями, що набрали законної сили, належним та єдиним на даний час ефективним засобом юридичного захисту прав та законних інтересів позивача є відшкодування вказаної шкоди державою відповідно до вимог ст.ст. 1173, 1174, ч. 6 ст. 1176 Цивільного кодексу України.

Господарським судом Кіровоградської області ухвалою від 11.06.2019 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос" було передано за виключною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.09.2019 у справі № 912/1049/19 позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменка Олександра Олександровича залишено без розгляду.

Залишаючи без розгляду позов, суд першої інстанції виходив з того, що в підготовче засідання 24.09.2019 представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчило наявне в матеріалах справи рекомендоване поштове повідомлення про вручення поштового відправлення №799, про причини неявки суд не повідомив. Заяви про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходило.

Не погодившись з винесеною ухвалою суду, Товариство з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича подало апеляційну скаргу, в якій просило суд скасувати ухвалу суду першої інстанції від 24.09.2019 у справі №912/1049/19, матеріали справи повернути до Господарського суду м. Києва для продовження розгляду справи.

Апеляційна скарга позивача обґрунтована наступним. Зокрема, скаржник зазначав, що ухвалою Господарського суду м. Києва від 08.07.2019 справу № 912/1049/19 призначено на 24.09.2019 до розгляду в підготовчому засіданні. 13.09.2019 до Господарського суду м. Києва представником позивача надіслано клопотання про слухання справи № 912/1049/19 в режимі відеоконференції в зв`язку з неможливістю прибути до м. Києва. Представник позивача просив доручити проведення відеоконференції Господарському суду Кіровоградської області. Таким чином, господарському суду м. Києва було відомо про неможливість явки позивача для участі в засіданні. Ухвалою від 17.09.2019 Господарським судом м. Києва відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про проведення слухання справи № 912/1049/19 в режимі відеоконференції. Проте, зазначена ухвала від 17.09.2019 була виготовлена та відправлена на адресу позивача лише 19.09.2019, що підтверджується відбитком поштової печатки на конверті. Враховуючи час на пересилання поштових відправлень ухвала про відмову в задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції була надіслана на поштове відділення в м. Черкаси 23.09.2019 та згодом отримана ліквідатором ТОВ «Агрофірма «Золотий колос» безпосередньо лише 24.09.2019, тобто в день судового засідання. Отже, отримавши із запізненням ухвалу від 17.09.2019, не знаючи про відмову у заявленому клопотанні, позивач не зміг забезпечити явку представника в судове засідання. Тому, не прибуття в судове засідання представником позивача було викликано об`єктивними причинами. При цьому, 24.09.2019 представник позивача був готовий прийняти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в господарському суді Кіровоградської області. Обставин вручення ухвали від 17.09.2019 із запізненням та причини не прибуття позивачем в судове засідання судом першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали не враховано.

Отже, на думку скаржника, не дослідивши належним чином матеріали справи, не врахувавши об`єктивні обставини відсутності представника позивача та залишивши позов без розгляду, господарським судом порушено право ТОВ «Агрофірма «Золотий колос» на справедливий судовий захист.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.11.2019 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича, передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Андрієнка В.В., судді Руденко М.А., Сітайло Л.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.11.2019 року відкрито апеляційне провадження за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича та призначено справу до розгляду на 28.11.2019.

25.11.2019 (дата відправлення згідно відмітки пошти 21.11.2019) до відділу забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів (прийом документів) Північного апеляційного господарського суду від Прокуратури Кіровоградської області надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач 1 просив суд апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції від 24.09.2019 без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 263 ГПК України, учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду апеляційної інстанції від 06.11.2019 було запропоновано учасникам справи не пізніше 10 днів з моменту вручення даної ухвали подати суду та направити іншим учасникам справи відзив на апеляційну скаргу, відповідно до вимог ст.263 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, відповідач 1 з дотриманням норм процесуального Закону було подано до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, тому даний відзив приймається до уваги судом апеляційної інстанції.

У зв`язку із перебуванням судді Руденко М.А. у відпустці, витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.11.2019 для розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича у справі № 912/1049/19 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Андрієнко В.В., судді Сітайло Л.Г., Пашкіна С.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.11.2019 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича до провадження у визначеному складі суддів.

В судове засідання, яке відбулось 28.11.2019 з`явились представники позивача та відповідача 1, представники відповідачів 2 та 3 не з`явились в судове засідання. Як вбачається з матеріалів справи, відповідачі 2 та 3 про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про що свідчать наявні в матеріалах справи рекомендовані поштові повідомлення про вручення поштового відправлення №043, №047.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Також, п. 1 ч. 3 вказаної статті передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Частиною 6 зазначеної статті визначено, що у разі розгляду справи за відсутності позивача або відповідача суддя-доповідач оголошує стислий зміст позовної заяви або відзиву відповідно.

Враховуючи вищенаведене, належне повідомлення відповідачів 2 та 3 про день та час судового засідання, колегія суддів ухвалила слухати справу без участі представників Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та Державної казначейської служби України.

Представник позивача підтримав доводи наведені в апеляційній скарзі та просив суд задовольнити скаргу, представник прокуратури заперечував щодо доводів наведених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню. Справу №912/1049/19 передати на розгляд Господарського суду м. Києва.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Місцевий господарський суд виносячи ухвалу про залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича без розгляду зазначив, що в суддею Господарського суду міста Києва Морозовим С.М. ухвалою від 08.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 24.09.2019. В підготовче засідання 24.09.2019 представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Оскільки позивач не забезпечив явку свого представника в підготовче засідання, тому позов залишено без розгляду.

Колегія суддів не погоджується зі вказаним висновком місцевого господарського суду та керується при цьому наступним.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституція України, як Закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо права на оскарження судових рішень та доступу до правосуддя, згідно з якою кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку; суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод; відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке, згідно зі статтею 64 Конституції України, не може бути обмежене (пункти 1, 2 резолютивної частини Рішення від 25.12.1997 № 9-зп, абзац 7 пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25.04.2012 № 11 - рп/2012).

У відповідності до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

У низці рішень Європейського суду з прав людини, юрисдикцію якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права.

У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду першої інстанції від 08.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі. Підготовче засідання у справі призначено до розгляду на 24.09.2019.

Відповідно до ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

13.09.2019 до суду першої інстанції від Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича надійшло клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції у Господарському суді Кіровоградської області.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.09.2019 відмовлено у задоволенні клопотань Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у Господарському суді Кіровоградської області в справі №912/1049/19. Дану ухвалу суду скаржник отримав лише 23.09.2019, як вбачається з повідомлення про вручення поштового відправлення.

Європейський суд з прав людини вказує, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У Рішенні Європейського суду з прав людини від 08.04.2010 у справі «Меньшакова проти України» (Заява № 377/02) у п.52 «Суд повторює, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі «право на суд», яке, згідно з практикою Суду, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на «розгляд» спору судом (Рішення у справі «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, п. 25, ЕСПЛ 2002-ІІ)».

У справі «Мушта проти України» ЄСПЛ нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що звертаючись із клопотанням про проведення судового засідання в режимі відеконференції, позивач вказав на намір бути присутнім у судовому засіданні 24.09.2019.

З огляду на те, що залишення позову без розгляду судом не повинно створювати штучні перешкоди для доступу до правосуддя у господарській справі, прецедентної практики ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваної ухвали суд першої інстанції не дослідив причини неявки позивача в судове засідання, а тому дійшов передчасного висновку про залишення позову без розгляду, що унеможливило доступ позивача до правосуддя, що має наслідком скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції з направленням справи на розгляд Господарського суду м. Києва.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ГПК України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Беручи до уваги вищенаведене, ухвала Господарського суду м. Києва від 24.09.2019 у справі №912/1049/19 підлягає скасуванню, а справа передачі на розгляд Господарського суду м. Києва.

Керуючись ст. 129, 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Золотий колос", в особі ліквідатора арбітражного керуючого Артеменко Олександра Олександровича задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.09.2019 у справі №912/1049/19 скасувати.

3. Справу №912/1049/19 передати на розгляд Господарського суду м. Києва.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

5. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

6. Повернути до Господарського суду міста Києва матеріали справи №912/1049/19.

Повний текст постанови складено та підписано 03.12.2019.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді С.А. Пашкіна

Л.Г. Сітайло