ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2019 р. Справа№ 910/8828/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шаптали Є.Ю.

суддів: Куксова В.В.

Яковлєва М.Л.

при секретарі Денисюк І.Г.

за участю представників сторін відповідно до протоколу судового засідання від 27.11.2019.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019

у справі №910/8828/19 (суддя Сташків Р.Б.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія

"Київміськбуд"

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗІГ - ЖИТЛОСЕРВІС"

2. Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Личина Олени Володимирівни

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Дочірнього підприємства "Дарниця - 1"

про витребування майна з чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 зупинено провадження у справі №910/8828/19 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №753/6620/19 (кримінальне провадження №0008106) Дарницького районного суду м. Києва, що розглядається в порядку кримінального судочинства.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду, Приватне акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 у справі №910/8828/19.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що ухвала суду про зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №753/6620/19 (кримінальне провадження №0008106) Дарницького районного суду м. Києва, що розглядається в порядку кримінального судочинства, прийнята через неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які місцевий господарський суд визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених в ухвалі суду, обставинам справи, порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга має бути задоволена, а ухвала місцевого господарського суду має бути скасована.

Також апелянт посилається на те, що наявність справи, що розглядається в порядку кримінальної юрисдикції не є перешкодою для розгляду даної справи в господарському судочинстві.

07.11.2019 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою, надійшли до Північного апеляційного господарського суду та згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передані на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Шаптали Є.Ю., суддів: Яковлєва М.Л., Куксова В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2019 було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 у справі №910/8828/19 та призначено до розгляду на 27.11.2019.

25.11.2019 через відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача-2 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач-2 зазначає, що ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 в даній справі є законною та обґрунтованою, постановлена на підставі повного та всебічного дослідження обставин справи.

В судовому засіданні 27.11.2019 представник скаржника підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі та просив задовольнити її, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 у справі №910/8828/19 скасувати.

В судовому засіданні 27.11.2019 представники відповідача-1 та третьої особи заперечили проти доводів викладених в апеляційній скарзі та просили відмовити в її задоволенні, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 у справі №910/8828/19 залишити без змін.

В судовому засіданні 27.11.2019 представник відповідача-2 заперечив проти доводів викладених в апеляційній скарзі з урахуванням відзиву на апеляційну скаргу поданого під час апеляційного провадження та просив відмовити в її задоволенні, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 у справі №910/8828/19 залишити без змін.

У відповідності до вимог ч. ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, заслухавши пояснення представників сторін, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Приватне акціонерне товариств "Холдингова компанія "Київміськбуд" звернулось з позовною заявою, в якій просить суд - визнати недійсним рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Личини Олени Володимирівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 28480235 від 26.02.2016, на підставі якого за ДП "Дарниця-1" було зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- витребувати від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗІГ-ЖИТЛОСЕРВІС" на користь Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00).

В обгрунтування позовних вимог, Позивач зазначає, що останній є замовником будівництва житлового будинку АДРЕСА_1 для службових потреб на підставі акта №1/187 від 19.08.2010, підписаного ОСОБА_6

Разом з тим, Позивач зауважує, що квартира згідно вказаного акта передавалася виключно для службових потреб, і будь-яких документів про передачу права власності не складалося.

Однак, саме на підставі акта приймання-передачі службової квартири №1/187 від 19.08.2010, підписаного ОСОБА_6 , право власності на квартиру №1 було зареєстровано за ДП "Дарниця-1", від імені якого діяв ОСОБА_7. (заступник директора), хоча вказаний акт не є правовстановлюючим документом про право власності на житло.

Крім того, менше ніж через місяць після реєстрації права власності на квартиру за ДП "Дарниця-1", останнім квартира була відчужена ТОВ "ЗІГ-ЖИТЛОСЕРВІС", керівником якого є колишній директор ДП "Дарниця-1", ОСОБА_6

Приватне акціонерне товариств "Холдингова компанія "Київміськбуд" вважає, що квартира від нього вибула протиправно, так як ОСОБА_6 протиправно зареєстрував право власності на квартиру за ДП "Дарниця-1", а ОСОБА_7 потім це право власності протиправно відчужив, у зв`язку з чим Позивач звернувся до суду з даним позовом.

Разом з тим Позивач зазначає, що оскільки таке вибуття відбулося внаслідок вчинення протиправних дій посадовими особами ДП "Дарниця-1" - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , то щодо них було відкрито кримінальне провадження №0008106 за ч. 5 ст. 191 КК України (привласнення, розтрата майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем, особливо великі розміри).

Місцевим господарським судом вірно встановлено, що обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні №0008106 щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ч. 5 ст. 191 КК України було направлено до Дарницького районного суду м. Києва, який ухвалою від 20.09.2019 призначив судовий розгляд у справі № 753/6620/19 на підставі вказаного обвинувального акта.

Таким чином, у позові Позивач посилається, що саме протиправні дії ОСОБА_6 та ОСОБА_7 призвели до вибуття з його власності нерухомого майна поза волею Позивача, тоді як у межах вищевказаної кримінальної справи, яка розглядається судом, і встановлюється, чи протиправно діяли вказані вище особи відчужуючи спірне майно.

10.09.2019 відповідачем-1 та третьою особою було подано клопотання про зупиення провадження у справі 910/8828/19 до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку кримінального судочинства - справа № 753/6620/19 (кримінальне провадження № 0008106) Дарницького районного суду м. Києва.

Відповідно до ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове або повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Зі змісту наведеної норми випливає, що причиною зупинення провадження у справі в даному випадку є неможливість її розгляду до вирішення пов`язаної з нею іншої справи, яка розглядається іншим судом.

Господарський суд повинен зупинити провадження у справі за наявності інформації про розгляд іншої справи, незалежно від заяв учасників судового процесу. Така інформація підтверджується тільки судовими документами: ухвалами, рішеннями, постановами судів, позовними заявами, скаргами.

Для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному конкретному випадку з`ясовує, як пов`язана справа, яка розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом, а також те, чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

Пов`язаність справ полягає у тому, що рішення іншого суду, який розглядає справу, встановлює обставини, які впливають на збирання та оцінку доказів у даній справі, зокрема, факти що мають преюдиціальне значення.

Неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені господарським судом самостійно у даній справі, тобто господарський суд не може розглянути певну справу через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок: а) непідвідомчості; б) обмеженості предметом позову; в) неможливості розгляду тотожної справи; г) певної черговості розгляду вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, Приватне акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" звернулось з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗІГ - ЖИТЛОСЕРВІС", Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Личина Олени Володимирівни, та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Дочірнього підприємства "Дарниця - 1" про витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме просить суд визнати недійсним рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Личини Олени Володимирівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 28480235 від 26.02.2016, на підставі якого за ДП "Дарниця-1" було зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 та витребувати від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗІГ-ЖИТЛОСЕРВІС" на користь Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що квартира від нього вибула протиправно, так як ОСОБА_6 протиправно зареєстрував право власності на квартиру за ДП "Дарниця-1", а ОСОБА_7 потім це право власності протиправно відчужив.

Місцевий господарський суд вірно зазначив, що саме у межах кримінальної справи Дарницького районного суду м. Києва № 753/6620/19 (кримінальне провадження №0008106) встановлюється питання правомірності вчинення дій ОСОБА_6 та ОСОБА_7 щодо відчуження спірного майна, а юрисдикція господарського суду не поширю ються на встановлення фактів в кримінальних провадженнях, тому є об`єктивна неможливість розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку кримінального судочинства.

Разом з тим, місцевим господарським судом вірно враховано, що зібрані докази не дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду, оскільки питання неправомірності вчинення дій ОСОБА_6 та ОСОБА_7 щодо відчуження спірного майна, тобто, чи діяли вони з порушенням закону та перевищенням повноважень, є питанням вчинення вказаними особами злочину, кваліфікованого ч. 5 ст. 191 КК України, але вчинення або не вчинення такого злочину підлягає встановленню саме в межах кримінального судочинства, натомість же, щодо Відповідача-1 лише доведена обставина, що він на даний час є власником спірного майна (яке вибуло від Позивача внаслідок дій ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ), а щодо Відповідача-2 - що він вчинив реєстраційні дії щодо спірного майна, а самі по собі протиправні вчинення посадовими особами ДП "Дарниці-1" дій по відчуженню майна є предметом дослідження та доведення у кримінальному процесі.

Також, місцевим господарським судом враховано, що постановою слідчого від 30.07.2018 спірна квартира АДРЕСА_1 визнана речовим доказом у кримінальному провадженні №0008106, за яким Дарницький районний суд м. Києва ухвалою від 20.09.2019 призначив судовий розгляд у справі № 753/6620/19, а відповідно до ст. 374 КПК України рішення щодо речових доказів у кримінальній справі приймає суд, який розглядає таку кримінальну справу, і викладає це рішення у резолютивній частині вироку.

Враховуючи викладене та з огляду на предмет розгляду у справі №910/8828/19, колегія суддів вважає, що результати розгляду справи №753/6620/19 Дарницьким районним судом м. Києва мають значення для вирішення даної справи, оскільки встановлення обставин, що впливають чи можуть вплинути на подання і оцінку доказів у даній справі є суттєвою обставиною для правильного та об`єктивного вирішення даного спору.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо зупинення провадження у даній справі до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку кримінального судочинства - справи № 753/6620/19 Дарницького районного суду м. Києва (кримінальне провадження №0008106).

Відповідно до ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно ст. 275 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право:

1) залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення; 3) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у передбачених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині; 4) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково; 5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю; 6) скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених у пунктах 1 - 6 частини першої цієї статті.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції.

Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Також, суд апеляційної інстанції зазначає, що враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 р. N 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 р. N3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України № 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 у справі №910/8828/19 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає, а підстави для скасування оскаржуваної ухвали відсутні.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на скаржника.

керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, 276, 281 - 284 ГПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.10.2019 у справі №910/8828/19 - залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/8828/19 повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття.

Повний текст постанови складено 02.12.2019.

Головуючий суддя Є.Ю. Шаптала

Судді В.В. Куксов

М.Л. Яковлєв