ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"02" грудня 2019 р. Справа № 922/1384/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Смірнової О.В.

при секретарі судового засідання Деньковичі А.Й.

розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області, м. Харків в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, м. Харків за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Головного управління ДФС у Харківській області, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Акация", м. Харків
про стягнення коштів у сумі 652740,23 грн
за участю представників:

прокурора Зливки К.О., посвідчення №047938 від 13.09.2017 року;

позивача Ворожбянова А.М., довіреність № 08-21/1/2-19 від 02.01.2019 року;

відповідача не з`явився;

третьої особи - Лантушенко Г.В., довіреність №3028/9/20-40-10-09-01 від 30.01.2019,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Харківської місцевої прокуратури № 1 звернувся до господарського суду з позовною заявою в інтересах держави в особі Харківської міської ради, в якій просить стягнути з відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Акация" заборгованість по орендній платі за користування земельною ділянкою в сумі 652740,23 грн., мотивуючи свої вимоги неналежним виконанням відповідачем грошових зобов`язань за договором оренди землі від 15.10.2010 року, який зареєстровано у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в Державному реєстрі земель за №39. Судовий збір позивач просить стягнути з відповідача.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 15.05.2019 року було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 922/1384/19, розгляд якої призначено за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 03.06.2019 року на 10:45 год.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.08.2019 року зупинено провадження у справі № 922/1384/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц.

16.10.2019 року від Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області надійшло клопотання про поновлення провадження у справі (вх. № 24813) в якому заявник вказує про те, що 26.06.2019 Великою Палатою Верховного Суду розглянуто справу № 587/430/16-ц та прийнято рішення, що є підставою для поновлення провадження у даній справі.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.11.2019 року провадження у справі № 922/1384/19 поновлено, підготовче засідання призначено на 02.12.2019 року на 11:00.

02.12.2019 року представника відповідача подав клопотання про відкладення підготовчого засідання (вх.№29088).

02.12.2019 року представника третьої особи подав клопотання про заміну учасника справи (вх.№29100).

У судове засідання 02.12.2019 ркоу з`явились представники прокуратури, позивача та третьої особи.

Суд, розглянувши клопотання представника третьої особи про заміну учасника справи (вх.№29100), зазначає таке.

Відповідно до ст. 52 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Так, Кабінет Міністрів України постановою від 19.06.2019 року № 537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" вирішив:

- утворити як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1;

- реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2;

- установити, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби.

Серед переліку територіальних органів Державної податкової служби, що утворюються (додаток 1), визначено Головне управління ДПС у Харківській області (далі - ГУ ДПС у Харківській області).

Згідно із додатком 2 Головне управління ДФС у Харківській області (далі - ГУ ДФС у Харківській області) реорганізуються шляхом приєднання до ГУ ДПС у Харківській області.

За приписами ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

31 липня 2019 року проведено державну реєстрацію юридичної особи - ГУ ДПС у Харківській області, код за СДРПОУ 43143704 (виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 01.08.2019).

Наказом ГУ ДПС у Харківській області від 29.08.2019 року № 18 розпочато виконання ГУ ДПС у Харківській області повноважень ГУ ДФС у Харківській області, що припиняється.

Відповідно до п. 6 Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 № 1074, дія якого поширюється, в тому числі, і на територіальні органи міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, права та обов`язки органів виконавчої влади переходять у разі приєднання одного або кількох органів виконавчої влади до іншого органу виконавчої влади - до органу виконавчої влади, до якого приєднано один або кілька органів виконавчої влади.

Таким чином, на теперішній час всі права та обов`язки ГУ ДФС у Харківській області перейшли до його правонаступника - ГУ ДПС у Харківській області.

Враховуючи викладене, суд задовольняє клопотання представника третьої особи про заміну учасника справи (вх.№29100) та здійснює заміну третьої особи ГУ ДФС у Харківській області на його правонаступника ГУ ДПС у Харківській області.

Разом з цим, при вивченні матеріалів даної справи судом з`ясовано, що ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 16.10.2019 року на підставі частини п`ятої статті 302 Господарського процесуального кодексу України передано справу №912/2385/18 разом з касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

При цьому в ухвалі вказано про наявність виключної правової проблеми, вирішення якої сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто розумного балансу між приватними й публічними інтересами.

За висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 Господарського процесуального кодексу України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру"), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 року справу №912/2385/18 прийнято до провадження та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

В ухвалі судом зазначено, що Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Згідно з ч. 4 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

За положеннями п. 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється, зокрема, у випадку передбаченому пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Оскільки, як у справі №922/1384/19, так і у справі №912/2385/18 правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави є подібними, суд з метою дотримання єдності судової практики, з власної ініціативи дійшов висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі №922/1384/19 до вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про усунення неоднозначного застосування норм права у подібних правовідносинах у іншій справі №912/2385/18.

До аналогічних висновків щодо необхідності зупинення провадження у справі з цих підстав за позовами прокурора дійшов Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду, зокрема у справі № 920/1037/18.

За таких обставин, керуючись статтями 228, 229, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника відповідача про відкладення підготовчого засідання відмовити.

2. Клопотання третьої особи ГУ ДФС у Харківській області про заміну учасника справи задовольнити.

3. Здійснити заміну третьої особи ГУ ДФС у Харківській області на його правонаступника ГУ ДПС у Харківській області.

4. Зупинити провадження у справі №922/1384/19 за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Акация" про стягнення 652740,23 грн., до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

5. Зобов`язати сторони повідомити Господарський суд Харківської області про усунення обставин, що спричинили зупинення провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом десяти днів з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Харківської області з урахуванням п.п. 17.5 п.17 ч.1 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/

Повний текст ухвали складено 03.12.2019 року.

Суддя О.В. Смірнова