ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"03" грудня 2019 р. м.ХарківСправа № 922/3711/18

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Чистякової І.О.

за участю секретаря судового засідання Мороз Ю.В.

розглянувши матеріали справи

за позовом Державної екологічної інспекції у Харківській області (61022, м. Харків, пл. Свободи, 5, Держпром, 1 під`їзд, 2 поверх, ідентифікаційний код 37999518)
до Комунального підприємства "БУДИ ВОДОКАНАЛ" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області (62456, Харківська область, Харківський район, смт. Буди, вул. Островського, буд. 4, ідентифікаційний код 37948510)
про стягнення 767299,98 грн
за участю представників учасників справи:

позивача - Сосіної І.О., довіреність №4219/01-22/12-16 від 29.10.2018;

відповідача - Єршової О.І., довіреність №б/н від 22.01.2019;

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Державна екологічна інспекція у Харківській області, звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Комунального підприємства "БУДИ ВОДОКАНАЛ", про стягнення з останнього 767299,98 грн. шкоди заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Рішенням господарського суду Харківської області від 21.03.2019, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 позов задоволено повністю.

Стягнуто з Комунального підприємства "БУДИ ВОДОКАНАЛ" на користь держави шкоду заподіяну державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 767229,98 грн. та судовий збір в розмірі 11508,46 грн.

16.04.2019 на виконання вказаного рішення були видані відповідні накази.

Постановою Верховного Суду від 06 вересня 2019 року касаційну скаргу Комунального підприємства "БУДИ ВОДОКАНАЛ" задоволено частково, рішення господарського суду Харківської області від 21.03.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 у справі № 922/3711/18 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до господарського суду Харківської області.

У постанові Верховного Суду від 06 вересня 2019 року, зокрема зазначено:

"8.11. Стосовно аргументів Скаржника про неврахування судами наслідків спливу строку позовної давності Суд звертає увагу на те, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 Цивільного кодексу України, далі - ЦК України).

Якщо позовні вимоги господарським судом визнано обґрунтованими, а стороною у справі заявлено про сплив позовної давності, то суд зобов`язаний застосувати до спірних правовідносин положення статті 267 ЦК України та вирішити питання про наслідки такого спливу (тобто або відмовити в позові у зв`язку зі спливом позовної давності, або, за наявності поважних причин її пропущення, - захистити порушене право, або відмовити у задоволенні відповідної заяви, але в будь-якому разі вирішити спір з посиланням на зазначену норму ЦК України).

Застосування правил про позовну давність має кілька важливих цілей: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення Європейського суду з прав людини від 22.10.1996 за заявами № № 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою № 14902/04 у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

8.12. Проте, ухвалюючи судові рішення у справі, господарські суди попередніх інстанцій наведені положення законодавства залишили поза увагою; не надали оцінки заявам КП про застосування позовної давності до вимог про відшкодування шкоди за період з 16.11.2015 по 28.12.2015 (т. 1, а. с. 57-58; т. 3, а. с. 1-6); не з`ясували наявності або відсутності підстав для застосування у цій справі строків позовної давності.

8.13. За таких обставин суди дійшли передчасного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі. Викладене свідчить про невжиття господарськими судами заходів для всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи.

8.19. Під час нового розгляду суду необхідно врахувати наведене, перевірити доводи учасників справи, повно дослідити наявні в матеріалах справи докази, на підставі яких встановити істотні для справи обставини, прийняти законне та обґрунтоване рішення."

20 вересня 2019 року матеріали справи №922/3711/18 повернуто до господарського суду Харківської області.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.09.2019 для розгляду справи № 922/3711/18 визначено суддю Чистякову І.О.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 24 вересня 2019 року призначено підготовче засідання на 16 жовтня 2019 р. о 10:40 год. та зазначено, що справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

В підготовчому судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати судом було постановлено ухвалу із занесенням її до протоколу судового засідання від 16 жовтня 2019 року про відкладення підготовчого засідання на 29.10.2019 о 11:00 год.

Представник відповідача у судовому засіданні 29.10.2019 надав клопотання, в якому просить суд відкласти підготовче засідання на іншу дату та продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач посилається на те, що він звернувся до органів ДПС з запитом про підтвердження сплати рентної плати за спеціальне користування надрами, проте відповідь була надана йому лише 29.10.2019 та зазначена відповідь є підставою для здійснення нового розрахунку нібито завданої шкоди. Проте, здійснити такий розрахунок відповідач об`єктивно не мав змоги.

Представник позивача, присутній у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання відповідача.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 29.10.2019 продовжено строк підготовчого провадження у справі на 30 днів. Підготовче засідання відкладено на "26" листопада 2019 року о 10:40 год.

В підготовчому засіданні 26.11.2019 суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвали, які занесені до протоколу підготовчого засідання від 26.11.2019: про надання дозволу відповідачу подати додаткові пояснення та прийняття до розгляду додаткових пояснень за вхідним №28385 від 22.11.2019, про продовження процесуального строку для подання доказів доданих до пояснень та про прийняття до розгляду доказів доданих до пояснень відповідача, про задоволення клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання та про відкладення підготовчого засідання на 03 грудня 2019 року о 15:00.

Представником відповідача надане до господарського суду Харківської області 03.12.2019 клопотання з переліком питань, які відповідач пропонує поставити судовому експерту за вх.№ 29357.

На вирішення судових експертів відповідач просить поставити наступні запитання:

- Яка ставка рентної плати за спеціальне використання води, встановлена статтею 255 Податкового кодексу України для житлово-комунального підприємства КП "Буди водоканал", яка використовується не для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб та не для задоволення виключно власних питних і санітарно-гігієнічних потреб за ст. 255 Податкового кодексу України станом на 16.11.2018?

- Яка ставка рентної плати за спеціальне використання води, встановлена статтею 255 Податкового кодексу України для житлово-комунального підприємства КГІ "Буди водоканал", яка використовується для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб населення та/ або для задоволення виключно власних питних і санітарно-гігієнічних потреб станом на 16.11.2018?

- Який за наданими первинними документами об`єм води, використаний самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)) за період з 16.11.2015 по 28.12.2015?

- Який об`єм води, використаний самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)) за період з 16.11.2015 по 28.12.2015, використовувався для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб населення, який об`єм води для задоволення виключно власних питних і санітарно-гігієнічних потреб КП "Буди водоканал" та який об`єм води для інших потреб?

- Який за наданими первинними документами об`єм води, використаний самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)) за період з 16.11.2015 по 16.11.2018?

- Який об`єм води, використаний самовільно без дозвільних документів за період з 16.11.2015 по 16.11.2018, використовувався для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб населення, який об`єм води для задоволення виключно власних питних і санітарно-гігієнічних потреб КП "Буди водоканал" та який для інших потреб?

- Чи застосований у розрахунок збитків Державної екологічної інспекції у Харківській області коефіцієнт 0,3 передбачений п.255.7 ст.255 Податкового кодексу України для житлово-комунальних підприємств до ставки рентної плати?

- Чи визначений у розрахунках збитків Державної екологічної інспекції у Харківській області фактичний обсяг води, який був використаний водокористувачем та який є об`єктом оподаткування рентною платою за спеціальне використання води відповідно до п.255.3 ст.255 ПКУ?

- Чи підтверджується документально, первинними документами та відповідає нормативно-правовим актам розрахунок Державної екологічної інспекції у Харківській області збитків, обумовлених нібито самовільним використанням водних ресурсів КП «Буди водоканал» за відсутності дозвільних документів, який додається до претензії від 29.11.2018 № 197 та до претензії та 215 від 20.12.2018?

В обґрунтування своїх заперечень проти задоволення позову, відповідач зокрема посилається на те, що позивачем не вірно здійснено розрахунок розміру завданої шкоди. Також, відповідач зазначає у клопотанні, що жодною із сторін не наданий висновок експерта із спірних питань згідно з ч.2 ст. 99 ГПК України. Крім того, відповідач у клопотанні повідомив, що сторони згоди щодо експертної установи, яка проводитиме експертизу не дійшли, отже відповідач просить суд визначити експертну установу.

Присутній представник позивача у судовому засіданні проти призначення судової експертизи не заперечувала.

Розглядаючи в підготовчому засіданні питання про призначення судової експертизи, суд враховує наступне.

Відповідно до п.8 ч.2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Згідно з ч. 1 ст. 99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Формулювання питань, які ставляться перед експертом, повинно, як правило, здійснюватись з урахуванням згаданих Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень і атестованих експертних методик, у яких зазначаються питання, на вирішення яких спрямовані ці методики та реєстр яких ведеться Міністерством юстиції України.

Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.

Недопустимим є ставлення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Згідно з п. 1.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування.

В силу п. 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, орієнтовний перелік питань, що можуть бути поставлені при проведенні відповідного виду експертизи, наведено в Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5).

Згідно ч.ч. 4-7 ст. 99 ГПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Відповідно до ст. 100 ГПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи те, що спір у даній справі виник унаслідок порушення відповідача вимог природоохоронного законодавства в частині отримання дозволу на спеціальне користування надрами на видобування підземних вод, внаслідок чого, як зазначає позивач державі заподіяно шкоду в розмірі стягуваної суми. Отже позивачем здійснено розрахунки збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного водокористування за період з 16.11.2015 по 16.11.2018, проте відповідач із розрахунком шкоди здійсненим позивачем не погоджується, а отже існують обставини для з`ясування яких необхідні спеціальні знання, зокрема у сфері економіки, суд вважає за необхідне призначити по справі судову економічну експертизу.

Згідно з ч.2 ст. 98 ГПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Суд, ознайомившись із переліком питань, які запропоновані відповідачем, та які він вважає за доцільне поставити на вирішення судових експертів, вважає зазначити, що питання, яке викладене у клопотанні відповідача першим та другим (1. Яка ставка рентної плати за спеціальне використання води, встановлена статтею 255 Податкового кодексу України для житлово-комунального підприємства КП "Буди водоканал", яка використовується не для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб та не для задоволення виключно власних питних і санітарно-гігієнічних потреб за ст. 255 Податкового кодексу України станом на 16.11.2018? 2. Яка ставка рентної плати за спеціальне використання води, встановлена статтею 255 Податкового кодексу України для житлово-комунального підприємства КГІ "Буди водоканал", яка використовується для задоволення питних і санітарно-гігієнічних потреб населення та/ або для задоволення виключно власних питних і санітарно-гігієнічних потреб станом на 16.11.2018?), є суто правовим питанням, що з урахуванням ч.2 ст. 98 ГПК України не може ставитися перед судовим експертом.

Питання №№3-8 підлягають відхиленню, оскільки суд вважає, що при наданні висновку з питання того чи підтверджується документально, первинними документами та відповідає нормативно-правовим актам розрахунок Державної екологічної інспекції у Харківській області збитків, обумовлених нібито самовільним використанням водних ресурсів КП «Буди водоканал» за відсутності дозвільних документів, який додається до претензії від 29.11.2018 № 197 та до претензії та 215 від 20.12.2018 експертом досліджуватимуться вказані питання, а тому згідно з ч.ч. 4,5 ст. 99 ГПК України, суд вважає за необхідне визначити наступні питання для роз`яснення судовим експертом:

"- Чи підтверджується документально, первинними документами та відповідає нормативно-правовим актам розрахунок Державної екологічної інспекції у Харківській області збитків, обумовлених нібито самовільним використанням водних ресурсів КП "БУДИ ВОДОКАНАЛ" за відсутності дозвільних документів, який додається до претензії від 29.11.2017 №198 та до претензії №215 від 20.12.2018?

- Якщо так, то який розмір шкоди заподіяно державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства за період з 16.11.2015 по 28.12.2015 та за весь період з 16.11.2015 по 16.11.2018?"

Згідно з ч.3 ст.99 ГПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Враховуючи те, що сторони в судовому засіданні запропонували визначити експертну установу: Харківський науково-дослідний експертно - криміналістичний центр МВС України (61036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34), суд доручає цій експертній установі провести дану судову експертизу.

При цьому, судом враховано, що в розумінні ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч. 1 ст. 79 ГПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, (ст. 76 ГПК України).

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування, (ст. 77 ГПК України).

Частинами 1, 2 ст. 98 ГПК України встановлено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Суд попереджає судових експертів, що проводитимуть судову економічну експертизу у даній справі про передбачену кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Попередню оплату витрат з оплати судової експертизи суд, з огляду на положення статті 125 ГПК України, покладає на відповідача.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема, призначення судом експертизи.

Згідно ст. п. 6 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі № 922/3711/18, на час проведення судової експертизи.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 125, 228, 232 -235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Призначити у справі №922/3711/18 судову економічну експертизу, проведення якої доручити Харківському науково-дослідному експертно - криміналістичному центру МВС України (61036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34).

На вирішення судового експерта поставити наступні запитання:

- Чи підтверджується документально, первинними документами та відповідає нормативно-правовим актам розрахунок Державної екологічної інспекції у Харківській області збитків, обумовлених нібито самовільним використанням водних ресурсів КП "БУДИ ВОДОКАНАЛ" за відсутності дозвільних документів, який додається до претензії від 29.11.2017 №198 та до претензії №215 від 20.12.2018?

- Якщо так, то який розмір шкоди заподіяно державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства за період з 16.11.2015 по 28.12.2015 та за весь період з 16.11.2015 по 16.11.2018?

Попередити судових експертів, що будуть проводити судову економічну експертизу у даній справі про передбачену кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Для проведення судової економічної експертизи направити експертній установі матеріали справи № 922/3711/18.

Оплату витрат, пов`язаних зі здійсненням судової експертизи, покласти на відповідача - Комунальне підприємство "БУДИ ВОДОКАНАЛ" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області (62456, Харківська область, Харківський район, смт. Буди, вул. Островського, буд. 4, ідентифікаційний код 37948510).

Рахунок на оплату витрат на проведення експертизи, експертній установі направити відповідачу - Комунальному підприємству "БУДИ ВОДОКАНАЛ" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області (62456, Харківська область, Харківський район, смт. Буди, вул. Островського, буд. 4, ідентифікаційний код 37948510).

Зобов`язати експертну установу повідомити суд про закінчення експертизи, а експертний висновок направити на адресу господарського суду Харківської області разом із матеріалами справи.

Провадження у справі № 922/3711/19 зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили 03.12.2019 та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду відповідно до ст.ст. 255-257 ГПК України та з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень Кодексу.

Ухвалу складено (підписано) 09.12.2019.

Суддя І.О. Чистякова