ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

04.12.2019м. ДніпроСправа № 904/4400/19

Господарський суд Дніпропетровської області у складі:

судді Колісника І.І.

за участю секретаря судового засідання Ковтун А.В.

та представників:

прокурор: Комаров М.Д.;

позивач: не з`явився;

відповідач: не з`явився;

третя особа: не зявився

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу

за позовом Керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 Дніпропетровської області, м. Дніпро в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Справжні Фарби", м. Дніпро

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, м. Дніпро

про стягнення заборгованості у сумі 23 211,75 грн. < Список > Колісник І.І.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

Керівник Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Справжні Фарби" заборгованості у сумі 23 211,75 грн.

Судовий збір у сумі 1 921,00 грн. прокурор просить покласти на відповідача.

Звернення з позовом до суду прокурор обґрунтовує порушенням інтересів держави, яке полягає в неналежному виконанні відповідачем зобов`язань за укладеним із позивачем договором оренди землі від 01.02.2005 в частині орендної плати за користування земельною ділянкою, кадастровий номер :08:682:0035, площею 0,0519 га за період з 01.06.2018 по 01.09.2019.

Прокурор стверджує, що невиконання відповідачем вимог договору оренди землі в частині своєчасної сплати за користування земельною ділянкою порушує економічні інтереси держави, результатом якого є недоотримання коштів бюджетом, необхідних для реалізації соціально-економічних програм.

На думку прокурора у зазначеному випадку існує як державний, так і суспільний інтерес, що потребує їх захисту.

Наявність у позивача повноважень у сфері земельних правовідносин та прав для їх захисту, які за обставинами справи ним не здійснюються, прокурор обґрунтовує статтею 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Заявляючи про своє процесуальне право на звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, прокурор зазначає, що вже самого факту бездіяльності міськради для втручання прокурора є достатнім, оскільки статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» чітко не визначено, що необхідно розуміти під «нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій», які є підставою для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор посилається також на відповідні висновки з цього питання Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у його постановах 2018 2019 р.р. за результатом касаційного перегляду справ, а також на постанову Великої Палати Верховного Суду у справі № 587/430/16-ц від 26.06.2019.

Ухвалою господарського суду від 04.10.2019 позовну заяву залишено без руху у зв`язку з допущеними недоліками.

16.10.2019 від Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 Дніпропетровської області до суду надійшли докази усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 17.10.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Судове засідання було призначено на 18.11.2019, після чого оголошувалась перерва до 04.12.2019.

04.12.2019 прокурором подане до суду клопотання про долучення до матеріалів справи письмових пояснень з документальним обґрунтуванням.

У судове засідання 04.12.2019 представники позивача, відповідача та третьої особи не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином відповідно до статті 242 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до статті 202 цього Кодексу неявка представників сторін та третьої особи за таких обставин не перешкоджає проведенню судового засідання за їх відсутності.

У судовому засіданні судом було поставлено на обговорення питання про зупинення провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019.

Прокурор проти зупинення провадження у справі заперечує у зв`язку з тим, що зупинення провадження у даній справі матиме наслідком зростання заборгованості відповідача перед позивачем, що спричинить ще більші економічні збитки місцевому бюджету та створить загрозу економічним інтересам Дніпровської міської ради.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про наявність правових підстав для зупинення провадження у справі.

ВИСНОВКИ СУДУ, НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД ТА МОТИВИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

Згідно з частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Частиною четвертою статті 23 цього Закону встановлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Отже, обов`язком прокурора є обґрунтування наявності підстав для представництва інтересів держави, а обов`язком суду - з`ясування наявності у прокурора таких підстав.

Ключовими у цьому сенсі в межах справи, що розглядається, є питання щодо:

- наявності факту порушення або загрози порушення інтересів держави (для з`ясування наявності предмету захисту);

- наявності в органу місцевого самоврядування повноважень у сфері земельних правовідносин, у тому числі права щодо судового захисту порушених прав й охоронюваних законом інтересів;

- встановлення факту не здійснення або неналежного здійснення органом місцевого самоврядування захисту інтересів держави.

Зазначені обставини і є предметом доказування для підтвердження чи спростування наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Дніпровської міської ради у цій справі.

За змістом статті 73 Господарського процесуального кодексу України обставини (факти), які мають значення для вирішення справи, встановлюються на підставі доказів.

За загальнодоступною інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 27.08.2019 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 у справі № 912/2385/18 за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до відповідачів: Товариства з обмеженою відповідальністю Укртранссервіс-груп, відділу освіти, молоді та спорту Устинівської РДА про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90577,26 грн.

Ухвалою колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.10.2019 на підставі частини п`ятої статті 302 Господарського процесуального кодексу України справа передана разом із касаційною скаргою на розгляд Великої Палати Верховного Суду. При цьому колегія суддів вказала на наявність виключної правової проблеми, вирішення якої сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто розумного балансу між приватними й публічними інтересами.

За висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07 грудня 2018 року у справі №924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить різну судову практику з наведеного питання, посилаючись на постанови Верховного Суду у справах № 922/2901/17, № 927/246/18, № 925/650/18, № 923/560/18, №913/299/18, № 915/242/18, № 0440/6738/18, № 802/4083/15-а, № 924/1237/17, № 906/240/18, № 910/18770/17, № 924/1256/17, № 201/5279/16, № 372/1688/17-ц, № 448/764/17, №910/3486/18, № 441/702/19, № 441/821/19, № 626/482/19-ц, № 910/3486/18, № 924/1237/17, № 906/240/18.

Крім того, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

При цьому колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на різну судову практику щодо зазначених питань. Зокрема, на постанови Верховного Суду № 927/246/18, № 916/2914/18, № 912/2529/18, № 916/641/18, №916/2914/18, 909/63/18, № 920//284/18 № 925/226/18, у яких позов прокурора був залишений без розгляду та № 923/560/18, № 909/569/18, № 924/1256/17, у яких у позові прокурора було відмовлено.

З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором та ухвалою від 07.11.2019 прийняла до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

За приписами пункту 11 частини першої статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі у цьому випадку зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

За таких обставин, з метою врахування позиції Великої Палати Верховного Суду щодо подібних правовідносин під час розгляду справи № 904/4400/19, суд знаходить достатньо правових підстав для зупинення провадження у справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Заперечення прокурора проти зупинення провадження у справі судом не приймаються, оскільки вони не спростовують наявності виключної правової проблеми у питаннях, які мають правове значення у цій справі і які знаходяться на вирішенні Великої Палати Верховного Суду у межах справи № 912/2385/18.

Керуючись п. 7 ч. 1 ст. 228, п. 11 ч. 1 ст. 229, 232 - 235, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження у справі № 904/4400/19 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 (провадження №12-194гс19) за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року.

Зобов`язати сторони повідомити Господарський суд Дніпропетровської області про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі № 904/4400/19, на підтвердження чого подати належні докази.

Ухвала набирає законної сили 04.12.2019 з моменту її оголошення та може бути оскаржена у порядку та строки, встановлені ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 06.12.2019.

Суддя І.І. Колісник