ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

03.12.2019 р. Справа № 914/2998/15

Господарський суд Львівської області у складі судді Запотічняк О.Д.

за участю секретаря судового засідання Кравець О.І.

розглянувши матеріали справи

за позовом: Прокурора Городоцького району в інтересах держави в особі Бучалівської сільської ради, с. Бучали Городоцького району Львівської області,

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Мізол - Захід", м. Львів,

третя особа 1, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Головне управління Держгеокадастру у Львівській області, м. Львів,

третя особа 2, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: ОСОБА_1 , м.Львів,

про стягнення 594123,73 грн., усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою площею 8,4405 га та зобов`язання звільнити самовільно зайняту земельну ділянку площею 0,123 га.

за участю представників сторін:

прокурор: Леонтьєва Н.Т.

від позивача: Кузбит О.К.

від відповідача: Харін О.М.

від третьої особи-1: не з`явився;

від третьої особи-2: не з`явився;

встановив:

На розгляді Господарського суду Львівської області перебуває справа Прокурора Городоцького району в інтересах держави в особі Бучалівської сільської ради до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Мізол - Захід", за участю третьої особи 1, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, третьої особа 2, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: ОСОБА_1 про стягнення 594' 123,73 грн., усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою площею 8,4405 га та зобов`язання звільнити самовільно зайняту земельну ділянку площею 0,123 га.

Ухвалою від 31 липня 2017 року суд призначив у справі судову експертизу та зупинив провадження у справі.

Проведення експертизи було доручено Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Згідно ухвали від 23.10.2019р., суд керуючись положеннями пункту 9 частини 1 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, встановив, що справа №914/2998/15 повинна розглядатися за правилами визначеними Господарським процесуальним кодексом України в редакції, викладеній у розділі 1 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 №2147-У111, яка набрала чинності 15 грудня 2017р.

Зокрема, враховуючи категорію та складність справи, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Також ухвалою від 23.10.2019р. суд поновив провадження у справі та призначив її до розгляду у підготовчому засіданні на 19.11.2019р.

У зв`язку із неявкою представника позивача та представників третіх осіб, підготовче засідання було відкладено на 03.12.2019р.

В підготовче засідання 03.12.2019р. з`явився прокурор, представник позивача та представник відповідача. Треті особи не забезпечили представників у підготовче засідання, причин неявки не повідомили.

Прокурором було подано клопотання про заміну третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Державної інспекції сільського господарства у Львівській області, на її правонаступника Головне управління Держгеокадастру у Львівській області, яке суд задовільнив.

Представник відповідача подав клопотання про зупинення провадження у справі №914/2998/15 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи 912/2385/18. Представник вважає, що рішення Великої Палати Верховного суду напряму вплине на підстави участі прокурора у даній справі.

Прокурор залишив вирішення даного клопотання на розсуд суду. Представник позивача, проти зупинення провадження у справі не заперечив.

Розглянувши клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі, суд встановив наступне.

У справі №914/2998/15, прокурор Городоцького району звернувся до Господарського суду Львівської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Бучалівської сільської ради, в якій просить:

1) стягнути з ТзОВ "Мізол-Захід" 592' 727,83 грн. збитків, завданих Бучалівській сільській раді за використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів;

2) зобов`язати ТзОВ "Мізол-Захід" усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою площею 8,4405 га без правовстановлюючих документів шляхом демонтажу огорожі та приведення у попередний стан;

3) стягнути з ТзОВ "Мізол-Захід" 1' 395,90 грн. збитків, завданих Бучалівській сільській раді внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки;

4) зобов`язати ТзОВ "Мізол-Захід" звільнити самовільно зайняту земельну ділянку площею 0,123 га шляхом демонтажу огорожі та привести у попередній стан.

Відповідно до частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Частинами 3 та 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

З наведених норм господарського процесуального законодавства, а також приписів Закону України "Про прокуратуру" випливає, що прокурор є процесуальним позивачем у справі - тобто особою, яка ініціює відкриття провадження у справі на захист прав і інтересів інших осіб у випадках, коли це прямо дозволено законом.

При цьому відповідно до Закону України "Про прокуратуру" підставами представництва прокуратурою інтересів держави є наявність порушення або загрози порушення інтересів держави та не здійснення або неналежне здійснення захисту цих інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, та за відсутності такого органу.

В свою чергу інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором. Звертаючись до суду, прокурор повинен обґрунтувати та довести наявність підстав для здійснення представництва. Саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, не достатньо для встановлення судом правових підстав для представництва.

Доведення цих підстав здійснюється у загальному порядку відповідно до вимог ст. 74, 76, 77 ,79 Господарського процесуального кодексу України, шляхом подання належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів.

Як вбачається із позовної заяви, прокурор обґрунтовуючи наявність підстав для представництва інтересів Бучалівської сільськї ради в даному позові, посилається на положення ст.121 Конституції України, ст.23 Закону України "Про прокуратуру", рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді).

Судом встановлено, що Великою Палатою Верховного Суду 07.11.2019р. прийнято до розгляду справу №912/2385/18, в межах якої розглядатиметься питання щодо неоднакового застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, в частині повноважень прокурорів для представництва в суді інтересів держави у зв`язку з їх порушенням.

Так, передаючи справу №912/2385/18 на розгляд Великої Палати Верхового Суду, колегія суддів Касаційного Господарського суду вказала на те, що механізм реалізації права прокурора подавати позови до суду в інтересах держави є недосконалим та неоднозначним, що, на думку колегії суддів, може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, який вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Таким чином, на думку колегії суддів Касаційного Господарського суду, наявні питання, які становлять виключну правову проблему, яка має бути вирішена Великою Палатою Верховного Суду, у зв`язку із необхідністю забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.

Зокрема на думку колегії суддів Касаційного Господарського суду, вирішенню підлягають наступні питання:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Оскільки, у справі №914/2998/15, яка розглядається Господарським судом Львівської області, також підлягає застосуванню стаття 23 Закону України "Про прокуратуру" при встановленні наявності чи відсутності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд дійшов висновку, що спір у даній справі виник у правовідносинах, які є подібними з правовідносинами у справі №912/2385/18, судове рішення у якій на даний час передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою палатою Верховного Суду.

Пунктом 11 ч.1 ст.229 ГПК України визначено, що провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Таким чином, розгляд справи №914/2998/15 підлягає зупиненню до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18, оскільки Великою Палатою Верховного Суду будуть висловлені правові позиції, які можуть суттєво вплинути на вирішення даної справи, і такі позиції Верховного Суду, відповідно до ч.4 ст.236 ГПК України повинні враховуватися у тому числі і господарським судом.

Відповідно до ч.2 ст.2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Згідно ч.3 ст.6 цього Закону суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Згідно ухвали Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019р., яка наявна в Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua), справа №912/2385/18 призначена до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24 березня 2020 року об 11 годині у приміщенні Верховного Суду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі №914/2998/15 до закінчення перегляду Великою Палатою Верхового Суду справи №912/2385/18.

Керуючись ст. ст. 20, 74-76, 228, 229, 234 ГПК України, суд

У х в а л и в :

1. Провадження у справі №914/2998/15 зупинити до закінчення перегляду Великою Палатою Верхового Суду справи №912/2385/18.

2. Зобов`язати Учасників справи повідомити Господарський суд Львівської області про

результати розгляду Великою Палатою Верхового Суду справи 912/2385/18.

3. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

4. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Західного апеляційного

господарського суду в порядку, встановленому розділом IV ГПК України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - lv.arbitr.gov.ua/sud5015/.

Суддя Запотічняк О.Д.