ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.11.2019 р. Справа № 917/2010/19

Суддя Білоусов С.М., розглянувши матеріали

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Бак Україна", вул. Генерала Вітрука, 12, м. Київ, 03115,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІПМ", вул. Соборності, 54, оф. 310, м. Полтава, 36014,

про стягнення грошових коштів

ВСТАНОВИВ:

18.11.2019 року до Господарського суду Полтавської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Бак Україна" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "ІПМ" про стягнення 10 795 972,91 грн., в т.ч. 5 477 599,16 грн. збитки, 2 591 435,62 грн. пені, 1 814 004,94 грн. штрафу та 912 933,19 грн. штрафу за не реєстрацію ПДВ.

Дослідивши дану позовну заяву із додатками, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 р. № 3674-VI (із змінами та доповненнями).

Пунктом 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору встановлено п. 2 ст. 4 вказаного Закону (за подання позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Відповідно до ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2019 рік, з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921,00 грн.

У прохальній частині позовної заяви позивач ставить вимоги про стягнення з відповідача 10 795 972,91 грн., в т.ч. 5 477 599,16 грн. збитки, 2 591 435,62 грн. пені, 1 814 004,94 грн. штрафу та 912 933,19 грн. штрафу за не реєстрацію ПДВ.

Тому позивачу при зверненні з даним позовом до суду було необхідно сплатити судовий збір у розмірі 161 939,59 грн.

Позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі. Натомість позивачем подано заяву про відстрочення сплати судового збору на строк не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування заяви про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у цій справі позивач посилається на те, що позивачу належить до сплати судовий збір в розмірі 161 939,59 грн. Але станом на сьогодні майновий стан позивача не дозволяє сплатити повністю (навіть частково) судовий збір в зв`язку з наступним.

Між позивачем та відповідачем було укладено ряд договорів субпідряду. Згідно умов цих Договорів на поточний рахунок Субпідрядника були перераховані кошти (попередня оплата) на загальну суму 40 000 000,00 грн. Субпідрядником роботи взагалі не виконувалися і попередню оплату він повертає лише частково з великим простроченням строків. Позивач, не дивлячись на брак коштів та ситуацію, що склалася з боржником, вживає всіх необхідних заходів для продовження виконання робіт на Об`єктах без авансів за рахунок кредитних коштів. В зв`язку з цим у позивача на даний момент дуже скрутне становище та фінансовий стан. На підтвердження вищевказаного позивач надає копії балансу на 30 червня 2019 року та звіту про фінансові результати за перше півріччя 2019 року результату. Коштів на оплату судового збору відсутні у позивача, у зв`язку з чим позивач позбавлений можливості сплатити судовий збір у розмірі.

При вирішенні клопотання про відстрочку сплати судового збору суд зазначає наступне.

Статтею 8 Закону України Про судовий збір передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, наведеними правовими нормами встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

З огляду на відсутність умов, визначених статтею 8 Закону України Про судовий збір, господарський суд не вбачає правових підстав для задоволення клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору.

Такі висновки суду відповідають висновкам Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які викладені в ухвалах від 29.10.2019 у справі № 905/1976/16, від 30.10.2019 у справі № 923/382/14.

Господарський суд звертає увагу заявника, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, яке є загальним для всіх суб`єктів (у тому числі і державних органів), узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі Пелевін проти України (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення від 28 травня 1985 року у справі Ешингдейн проти Сполученого Королівства (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Креуз проти Польщі від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

При цьому, судом також враховується, що предметом позову є лише збитки та штрафні санкції, а не основний борг за договором.

Отже, заява про відстрочку сплати судового збору не задовольняється судом.

Відповідно до п. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, на підставі вищевикладеного суд приходить до висновку про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Бак Україна" без руху.

Для усунення зазначеного судом недоліку у поданій позовній заяві позивачу необхідно надати суду докази сплати судового збору за подання даної позовної заяви в сумі 161 939,59 грн.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 164, 174, 234 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Надати позивачу строк 3 дні з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних у ній недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до суду; інакше вважається неподаною та повертається особі, що звернулася з позовною заявою.

4. Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала підписана 20.11.2019 року

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (ст. ст. 235, 255 ГПК України).

Суддя Білоусов С. М.