ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2019 року Справа № 926/460/18

За позовом Фізичної особи-підприємця Малика Миколи Онуфрійовича

до відповідача Акціонерного товариства "Чернівціобленерго"

про визнання недійсним і скасування рішення від 24.01.2018 № 164

Суддя О.Г. Проскурняк

Секретар судового засідання І.В. Циганчук

Представники:

Від позивача - не з`явився.

Від відповідача - Рожок Л.П., довіреність 342 від 01 березня 2019 року

СУТЬ СПОРУ: Фізична особа-підприємець Малик Микола Онуфрійович звернувся до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Акціонерного товариства "Чернівціобленерго" про визнання недійсним і скасування рішення відповідача № 184 від 24.01.2018 р.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ФОП Малик М.О. посилається на те, що 20 вересня 2017 року відповідач здійснив перевірку позивача щодо дотримання правил користування електричною енергією, повноти її обліку і внесення плати за її споживання. Провівши перевірку, комісія дійшла висновку про порушення правил, зокрема п.3.3 в частині пошкодження чотирьох пломб, які були встановлені на гвинтах кріплення кожуху лічильника з метою внесення змін в електричну систему електролічильника, що призвели до створення показів розрахункового приладу обліку спожитої енергії.

Далі позивач вказує, що 24 січня 2018 року на засіданні комісії по розгляду акта № 123453 від 29 вересня 2017 року прийнято рішення № 164, оформленого у вигляді протоколу, на підставі якого зроблено розрахунок донарахувати 24864 кіловат спожитої необлікованої електроенергії внаслідок порушення правил споживання електричної енергії з врахуванням висновку експертизи №8967 від 26 грудня 2017 р.

З вказаним рішенням позивач не згідний, з тих підстав, що монтаж та кріплення двох додаткових плат з радіодеталями і електричними проводами для їх з`єднання поверх друкованої плати лічильника не здійснював, не фальсифікував свинцеві пломби. За незрозумілих для позивача причин пломба 2488 ВА, встановлена на клемній кришці електролічильника не досліджувалась, хоча без її пошкодження неможливо зняти лічильник і внести зміни в його конструкцію.

Відповідач у відзиві на позов вважає доводи скаржника безпідставними та необґрунтованими та вказує, що допущені позивачем порушення ПКЕЕ встановлені висновком експерта № 8967.

Крім того, відповідач стверджує, що дотримав процедури, визначеної ПКЕЕ, Методикою та законодавством України при здійснені фіксування порушення, вчинив всі необхідні дії для підтвердження порушення та здійснив нарахування позивачу недорахованої розрахунковим обліком електричної енергії із врахуванням всіх обставин.

Рішенням Господарського суду Чернівецької області від 14 червня 2018 року, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 17 грудня 2018 року, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 03 квітня 2019 року частково задоволено касаційну скаргу ФОП Малика М.О.; скасовано постанову Західного апеляційного господарського суду від 17 грудня 2018 року та рішення Господарського суду Чернівецької області від 14 червня 2018 року у справі № 926/460/18; справу № 926/460/18 передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 липня 2019 року, справу № 926/460/18 передано на новий розгляд судді Проскурняку О.Г.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 15 липня 2019 року прийнято справу № 926/460/18 до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 25 липня 2019 року.

Ухвалою суду від 25 липня 2019 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів; підготовче засідання у справі № 926/460/18 відкладено на 23 вересня 2019 року.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 23 вересня 2019 року відкладено підготовче засідання на 30 вересня 2019 року.

Ухвалою суду від 30 вересня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 15 жовтня 2019 року.

В судовому засіданні по розгляду справи по суті 15 жовтня 2019 року оголошено перерву до 06 листопада 2019 року.

06 листопада 2019 року судове засідання не відбулось у зв`язку із перебуванням головуючого судді Проскурняка О.Г. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 11 листопада 2019 року призначено розгляд справи по суті на 15 листопада 2019 року.

Позивач явку належного представника в судове засідання 15 листопада 2019 року не забезпечив, хоча був належним чином повідомлений про місце, час та дату судового засідання.

Згідно частини 1 статті 202 ГПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце засідання не перешкоджає розгляду справи по суті.

Представник відповідача у судовому засіданні 15 листопада 2019 року проти задоволення позову заперечив, з підстав вказаних у відзиві на позов.

У судовому засіданні 15 листопада 2019 року відповідно до статті 240 ГПК України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідно до статті 219 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

В порядку статей 8, 222 Господарського процесуального кодексу України, здійснювалося фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів (звукозапис), а саме: програмно-апаратного комплексу "Оберіг".

На виконання вимог статті 223 Господарського процесуального кодексу України, складено протоколи судових засідань, які долучено до матеріалів справи.

Розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини у справі, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, дослідивши та оцінивши в сукупності надані докази, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини між сторонами, суд

ВСТАНОВИВ:

Спір у цій справі стосується правовідносин, що виникли у сфері надання послуг з електропостачання.

Відповідно до частини 1 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Так, 12 серпня 1999 року між ВАТ ЕК "Чернівціобленерго" (постачальник), правонаступником якого є ПрАТ "ЕК "Чернівціобленерго", перейменоване на АТ "Чернівціобленерго", та ПП Малик М.О. (споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №2125/5 (переукладений 10 листопада 2009 року), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 60кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Відповідно до п. 2.1 договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі ПКЕЕ).

Розділами 2 та 3 договору передбачені зобов`язання та права сторін.

Відповідальність сторін встановлена розділом 4 договору.

У відповідності із підпунктами 5, 15-16 пункту 8.1 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (чинних станом на 29 вересня 2017 року), (надалі ПКЕЕ) постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку та технічної перевірки засобів обліку споживача відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

Згідно з п.п. 3.1.5 договору, постачальник має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електричної енергії, вимірювання потужності, контролю показників якості електричної енергії для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії.

У відповідності до п. 9.4 договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31 грудня 2010 року. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Договір про постачання електричної енергії № 2125/5 підписаний сторонами.

Відповідно до наряду №12502313 від 18 березня 2014 року на заміну електролічильника чи трансформатора струму у абонента Малик М.О. встановлено електролічильник зав.№56, на якому встановлено 3 пломби.

Підписавши наряд №12502313 від 18 березня 2014р., позивач підтвердив, що у встановленого лічильника: не пошкоджено скло та корпус, напрям обертання та фазування правильне, самохід відсутній; лічильник закріплено на гвинти, систему обліку опломбовано, що відповідає вимогам п. 3.16 ПКЕЕ.

Також, 18 березня 2014 року відповідачем складено акт №12603415 про опломбування та відповідальність за збереження засобів обліку та пломб на них, який підписаний сторонами, і в якому зазначено про те, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електроенергії та пломб (індикаторів дії впливу магнітного поля) несе споживач (п. 3.3 ПКЕЕ).

Так, при встановленні 18 березня 2014 року лічильника зав. № 56 2013 року та його опломбуванні (акт від 18 березня 2014 року № 12603415), працівниками відповідача не було встановлено будь-яких порушень у його роботі, що зафіксовано в акті № 1238758 технічної перевірки точки обліку електричної енергії з трифазним електролічильником, наряді від 18 березня 2014 року № 12502313 на заміну електролічильника.

Частинами 1, 2 статті 237 Господарського кодексу України унормовано, що підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Згідно пункту 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно пункту 2.1 Методики, визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562, Методика застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕ, та в разі виявлення пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо). У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті порушень фактом пошкодження пломб та/або засобів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Так, 29 вересня 2017 року представники ПрАТ "ЕК "Чернівціобленерго" за участю споживача, склали акт про порушення (ПКЕЕ або ПКЕЕН) №123453, в якому зафіксовано порушення позивачем пункту 3.3 ПКЕЕ в частині пошкодження цілісності (фальсифікації) пломб держспоживстандарту та заводу-виробника, які встановлені на гвинтах кріплення кожуха лічильника з метою внесення змін в електричну схему електролічильника, які призвели до зміни показів розрахункового приладу обліку електролічильника.

При цьому, в акті про порушення від 29 вересня 2017 року № 123453, працівниками відповідача зазначено інформацію про те, що 3 пломби, встановлені згідно з актом про пломбування від 18 березня 2014 року № 12603415, не пошкоджено, а пломбу № 2488 ВА, якою було опломбовано корпус і клемна кришка електролічильника, та пломбу повірки № К 13 РО ІІІ кв. знято на експертизу.

Акт про порушення (ПКЕЕ або ПКЕЕН) №1 23453 від 29 вересня 2017 року підписали 4 представники відповідача. Позивач підписав даний акт, зазначивши, що пломби держстандарту не пошкоджені. Можливо "підозра на фальсифікацію", а не фальсифікація.

11 жовтня 2017 року за результатами засідання комісії Чернівецького РЕМ ПрАТ "ЕК "Чернівціобленерго" по розгляду акта про порушення (ПКЕЕ або ПКЕЕН) №123453 від 29 вересня 2017 року, оформлене протоколом засідання комісії за № 107, на якому було вирішено не проводити нарахування обсягів необлікованої електричної енергії згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії до отримання висновку експерта.

26 грудня 2017 року судовий експерт Пампуха Г.Г. ТзОВ "Незалежний інститут судових експертиз" за заявою ПрАТ "ЕК "Чернівціобленерго" склав висновок за результатами проведення електротехнічного дослідження за № 8967. До дослідження, крім судового експерта електротехніка, залучено експерта трасологічних питань Грабар О.А .

Зі змісту вказаного висновку вбачається, що на друкованій платі лічильника зав.№56 2013 року, наявні ознаки конструктивних змін електронної схеми у вигляді додаткового монтажу двох додаткових друкованих плат з радіодеталями та електричних дротів для з`єднання вказаних плат та радіодеталей поверх друкованої плати. Монтаж та кріплення двох додаткових друкованих плат з радіодеталями виконано кустарним способом. В конструкцію друкованої плати електролічильника №56 внесені конструктивні зміни, які можуть впливати на роботу вказаного лічильника шляхом дистанційного вмикання модуля ХВее та втручання в електричну схему лічильника, що може призводити до спотворювання даних обліку та припинення обліку електроенергії. При порівнянні відтисків пломбувальних плашок свинцевої пломби із позначенням Держповірки, яка була навішена на лічильник №56 2013 року та відтисків пломбувальних плашок свинцевої пломби Держповірки, наданої в якості порівняльного зразка, встановлено їх невідповідність за розмірами позначень та символів, шрифтом. При порівнянні відтисків пломбувальних плашок свинцевої пломби із позначками виробника, що була навішена на лічильник №56 2013 року та відтисків пломбувальних плашок свинцевої пломби із позначками виробника, наданої в якості порівняльного зразка, встановлено їх невідповідність за розмірами позначень та символів, шрифтом.

Крім того, названим висновком експерта встановлено, що металевий одножильний дріт на прозорій кришці лічильника № 56 2013 року пошкоджено, перекушено у кількох місцях, а фіксуюча кінці дроту пломба - відсутня. На правій стінці кріплення прозорої кришки лічильника № 56 2013 року виявлено пошкодження у вигляді тріщини. У наданому на дослідження лічильнику № 56 2013 року пошкоджені верхня ліва та нижня права стійки фіксації електронної друкованої плати.

При цьому, жодних відомостей стосовно результатів експертизи пломби № 2488 ВА, якою було опломбовано корпус і клемна кришка електролічильника, та пломби повірки № К 13 РО ІІІ кв., які згідно акту про порушення від 29 вересня 2017 року № 123453, знято на експертизу, матеріали справи не містять.

Крім того, відсутня також інформація стосовно пломби № 71173158, якою згідно акта про пломбування від 18 березня 2014 року № 12603415 було опломбовано доступ до програмування лічильника.

При цьому, суд звертає увагу сторін, що згідно акту про опломбування засобів обліку та/або пломб, що підлягають експертизі від 29 вересня 2017 року та ілюстративній таблиці до висновку експертів № 8967, вказані пломби № 2488 ВА, якою було опломбовано корпус і клемна кришка електролічильника, пломби повірки № К 13 РО ІІІ кв., які згідно акту про порушення від 29 вересня 2017 року № 123453, знято на експертизу, на експертизу представниками відповідача не відправлялись.

За таких обстави вбачається, що відповідач не здійснював експертизу, стосовно пломби № 2488 ВА, якою було опломбовано корпус і клемної кришки електролічильника, та пломби повірки № К 13 РО ІІІ кв., якою опломбовується доступ до лічильника. При цьому, також відповідачем не досліджувалась пломба № 71173158, якою опломбовано доступ до програмування лічильника.

Згідно зі статтею 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до статтей 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 129 Конституції України, основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно частини 1 статті 236 ГПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на відсутність дослідження відповідачем означених пломб, суд дійшов висновку, що відповідач не довів обставин втручання позивачем до лічильника, його програмування та порушення правил ПКЕЕ, тобто вчинення позивачем протиправних дій.

Відповідно до частин 1, 2 статті 216 Господарського кодексу України (далі - ГК) учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Відповідно до статті 235 ГК України, за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Отже, рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості не облікованої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання (частина 1 статті 237 ГК).

Так, відповідач не довів факту порушення господарського зобов`язання позивачем, а тому неправомірно нарахував вартість недорахованої електроенергії у сумі 45187,45 грн.

Крім того, суд звертає увагу сторін на наступне.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі статтею 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 129 Конституції України, основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно частини 1 статті 236 ГПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Європейський суд з прав людини у пункті 58 рішення від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" зазначив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Враховуючи вищевикладене, встановивши фактичні обставини справи, розглянувши подані докази, надавши оцінку аргументам сторін та застосувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, позов задовольнити.

Судові витрати, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України покласти на відповідача.

Керуючись статтями 2, 4, 5, 194, 196, 219. 222, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсним рішення № 184, оформлене протоколом від 24 січня 2018 року комісії Чернівецького РЕМ ПАТ ЕК "Чернівціобленерго" про нарахування фізичній особі-підприємцю Малику Миколі Онуфрійовичу ( АДРЕСА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 23.07.1996 року Ленінським РВ УМВС України в Чернівецькій обл., ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) 45187,45 грн. недорахованої електричної енергії.

3. Стягнути з Акціонерного товариства "Чернівціобленерго" (58008, м. Чернівці, вул. Прутська, 23-А, ) на користь Фізичної особи-підприємця Малика Миколи Онуфрієвича ( АДРЕСА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 23.07.1996 року Ленінським РВ УМВС України в Чернівецькій обл., ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) 1762,20 грн. судового збору.

Повний текст рішення складено та підписано - 25 листопада 2019 року.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Західного апеляційного господарського суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.Г. Проскурняк