УХВАЛА

20 листопада 2019 року

м. Київ

Справа № 911/1521/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Баранець О.М. - головуючий, Мамалуй О.О., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Фізичної особи - підприємця Петрик Лариси Олександрівни

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Михальської Ю.Б., Тищенко А.І., Скрипки І.М.

від 22.10.2019

за позовом Фізичної особи - підприємця Петрик Лариси Олександрівни

до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» в особі Білоцерківського районного підрозділу

про скасування оперативно-господарської санкції

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Петрик Лариса Олександрівна 06.11.2019 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2019 у справі № 911/1521/18.

Згідно з витягом з протоколу розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 12.11.2019 визначено склад колегії суддів: Баранець О.М. - головуючий, Мамалуй О.О., Студенець В.І.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Фізичної особи - підприємця Петрик Лариси Олександрівни, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 293 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо:

1) Верховний Суд вже викладав у своїй постанові висновок щодо питання правильного застосування норми права, порушеного в касаційній скарзі, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку; або

2) правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Північний апеляційний господарський суд ухвалою від 22.10.2019 зупинив апеляційне провадження у справі № 911/1521/18 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 910/17955/17.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що правовідносини у справі № 911/1521/18 та у справі № 910/17955/17 за характером спору та сферою правового регулювання є подібними. Висновок Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/17955/17 (щодо можливості судового розгляду у порядку господарського судочинства спору про визнання недійсним (скасування) рішення комісії постачальника електричної енергії з розгляду акту (актів) порушень Правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом (як ефективного способу захисту прав)) має суттєве значення для вирішення спору в даній справі.

Фізична особа-підприємець Петрик Лариса Олександрівна звернулася з касаційною скаргою на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2019 у справі № 911/1521/18. Вважає, що суд апеляційної інстанції неправильно встановив обставини, які мають значення для справи, внаслідок чого постановив незаконну ухвалу, оскільки нею заявлено позов саме про скасування оперативно-господарської санкції, у той час як у справі № 910/17955/17 позивач звернувся з позовом про скасування рішення ПАТ «Київобленерго», оформленого протоколом з розгляду акта порушень Правил користування електричною енергією.

Відповідно до частини 3 статті 125 Конституції України Верховний Суд є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави. Тим самим Верховний Суд за допомогою загальної правозастосовчої діяльності дозволяє досягнути індивідуального блага.

Згідно з імперативними вимогами статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та статті 236 Господарського процесуального кодексу України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи не можуть приймати рішення, які скасовують судові рішення або зупиняють їх виконання.

Таким чином, призначення Верховного Суду як найвищої судової установи в Україні - це, у першу чергу, сформувати обґрунтовану правову позицію стосовно застосування всіма судами у подальшій роботі конкретної норми матеріального права або дотримання норми процесуального права, що була неправильно використана судом і таким чином спрямувати судову практику в єдине і правильне правозастосування (вказати напрямок у якому слід здійснювати вибір правової норми); на прикладі конкретної справи роз`яснити зміст акта законодавства в аспекті його розуміння та реалізації на практиці в інших справах з вказівкою на обставини, що потрібно враховувати при застосуванні тієї чи іншої правової норми, але не нав`язуючи, при цьому, нижчестоящим судам результат вирішення конкретної судової справи.

Забезпечення єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним із фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення. Крім того, саме така діяльність Верховного Суду забезпечує дотримання принципу рівності всіх осіб перед законом, який втілюється шляхом однакового застосування судом тієї самої норми закону в однакових справах щодо різних осіб.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об?єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у справі № 911/1521/18 позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідачем складено акт про порушення за №К034856 від 24.07.2017, в якому зазначено, що споживач порушив пункти 6.40., 10.2.26. Правил користування електричною енергією - виявлено ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник №6542162 магнітного поля.

За результатами розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією №К034856 від 24.07.2017 комісією ПрАТ «Київобленерго» було прийнято рішення, оформлене протоколом засідання комісії №001 від 20.11.2017, відповідно до якого на підставі пункту 2.1.3. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, розраховано вартість необлікованої електроенергії, що становить 10 446,95 грн.

Фізичною особою-підприємцем Петрик Ларисою Олександрівною завлено позов про скасування оперативно-господарської санкції, оформленої протоколом комісії Білоцерківського районного підрозділу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» №001 від 20.11.2017 по розгляду Акту №К034856 від 24.07.2017 про порушення Правил користування електричною енергією позивачем.

У той же час судом апеляційної інстанції встановлено, що Касаційний господарський суд ухвалою від 05.08.2019 передав справу № 910/17955/17 за позовом Фізичної особи - підприємця Омарової Фариди Абдулаївни до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення, разом із касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Господарського суду міста Києва від 16.01.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2019 на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Підставою для передачі справи № 910/17955/17 на розгляд Великої Палати Верховного Суду зазначено необхідність відступити від висновку щодо застосування статті 16 Цивільного кодексу України у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні № 522/12901/17-ц Великої Палати Верховного Суду, а саме щодо неможливості судового розгляду вимоги про визнання недійсним (скасування) протоколу, яким оформлене рішення комісії щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, зокрема, з огляду на те, що у господарських відносинах рішення комісії щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, оформлене протоколом, є оперативно-господарською санкцією, яка породжує правові наслідки для споживача, і можливість скасування якої прямо передбачена приписами наведеного законодавства.

Великою Палатою Верховного Суду справу № 910/17955/17 прийнято до розгляду, про що постановлено ухвалу від 20.08.2019.

Оскільки у господарських відносинах саме рішення комісії щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, оформлене протоколом, є оперативно-господарською санкцією яка породжує правові наслідки для споживача, висновок суду апеляційної інстанції про подібність правовідносин у справах № 911/1521/18 та № 910/17955/17 та наявність підстав для зупинення провадження у справі є правильним.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, зокрема і у справі "Устименко проти України" (заява № 32053/13), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" заява № 52854/99).

Не можна розглядати перегляд, як замасковану апеляцію. Відступи від цього принципу виправдані лише тоді, коли вони необхідні за обставин суттєвого та неспростовного характеру.

В контексті викладеного Суд вважає за необхідне зазначити, що Рекомендацією № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року державам-членам рекомендовано вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини "с" статті 7 Рекомендації, скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися щодо тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу.

Використання касаційним судом оціночних чинників, зокрема, таких понять, як: "суспільний інтерес", "значення для формування єдиної правозастосовчої практики", "малозначні справи", тощо, виходячи з високого статусу Верховного Суду, не повинні викликати думку про наявність певних ризиків, оскільки у деяких випадках вирішення питання про можливість касаційного оскарження має відноситися до його дискреційних повноважень і застосування Судом таких повноважень не може вважатися обмеженням доступу особи до процесу правосуддя.

Виходячи з наведеного, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Фізичної особи-підприємця Петрик Лариси Олександрівни на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2019 у справі № 911/1521/18, оскільки правильне застосування судами попередніх інстанцій норм Господарського процесуального кодексу України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 234, 235, частиною другою статті 293 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Фізичної особи-підприємця Петрик Лариси Олександрівни на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2019 у справі № 911/1521/18.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження з доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подавала касаційну скаргу, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. Баранець

Судді О. Мамалуй

В. Студенець