СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

25.11.2019 Справа № 905/2202/18

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Тарасова І.В., суддя Білоусова Я.О. , суддя Пуль О.А.

за участю секретаря судового засідання Гончарова О.В.

за участю представників сторін:

прокуратури Харківської області - Хряк О.О., посвідчення № 053701 від 03.09.19

позивача - не з`явився

відповідача - не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Шнирьова Романа Петровича, м. Селидове, Донецька область (вх. 1219Д/ 2-5 )

на рішення Господарського суду Донецької області від 04.03.2019 у справі № 905/2202/18 (суддя Чернова О.В., повний текст рішення складено та підписано 11.03.2019)

за позовом Керівника Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Мирноградської міської ради, м. Мирноград , Донецька область,

до Фізичної особи-підприємця Шнирьова Романа Петровича, м. Селидове, Донецької області,

про стягнення заборгованості з орендної плати в розмірі 28945,96 грн., з яких 24717,61 грн.- сума основного боргу,3988,38 грн. - пеня та 239,97 гн.-штраф,-

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2018 року Керівник Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Мирноградської міської ради звернувся до господарського суду Донецької області з позовом до Фізичної особи - підприємця Шнирьова Романа Петровича про стягнення заборгованості з орендної плати в розмірі 28945,96 грн., з яких 24717,61 грн. - сума основного боргу, 3988,38 грн. - пеня та 239,97 грн. - штраф.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилався на приписи ст.ст. 526, 530, 611, 629, 638, 651, 785 ЦК України, ст.ст. 180, 193 ГК України, ст.ст. 9, 18, 19, 26, 27 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", вказуючи про неналежне виконання відповідачем грошових зобов`язань по сплаті орендних платежів за період з жовтня 2017 по 30.06.2018, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість та виникли підстави для нарахування пені та штрафу, що завдає шкоди інтересам держави.

Рішенням Господарського суду Донецької області від 04.03.2019, з урахуванням ухвали господарського суду Донецької області про виправлення описки від 05.04.2019, позовні вимоги Керівника Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Мирноградської міської ради до Фізичної особи - підприємця Шнирьова Романа Петровича про стягнення заборгованості з орендної плати в розмірі 28945,96 грн., з яких 24717,61 грн. сума основного боргу, 3988,38 грн. пеня та 239,97 грн. - штраф - задоволено частково.

Стягнуто з Фізичної особи - підприємця Шнирьова Романа Петровича на користь Мирноградської міської ради заборгованість у розмірі 24 717,61 грн.

Стягнуто з Фізичної особи - підприємця Шнирьова Романа Петровича на користь прокуратури Донецької області витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 536,46 грн.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Відповідач з рішенням суду першої інстанції не погодився, звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить рішення господарського суду Донецької області від 04.03.2019 скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову Керівника Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Мирноградської міської ради до Фізичної особи-підприємця Шнирьова Романа Петровича про стягнення заборгованості у розмірі 24 717,61 грн. та 1536,46 гривень судового збору відмовити повністю.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.04.2019 для розгляду справи №905/2202/18 сформовано колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя Тарасова І.В., суддя Білоусова Я.О., суддя Шевель О.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.05.2019 поновлено ФОП Шнирьову Р.П. строк на подання апеляційної скарги; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ФОП Шнирьова Р.П. на рішення Господарського суду Донецької області від 04.03.2019 у справі № 905/2202/18 та призначено розгляд справи на 10.06.2019. Встановлено учасникам справи строк для подання відзивів на апеляційну скаргу протягом 5 днів з дня вручення їм ухвали про відкриття провадження у справі. Встановлено учасникам справи строк до 03.06.2019 для подання заяв, клопотань, тощо.

23.05.2019 від Красноармійської місцевої прокуратури надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому прокурор вважає, що відповідач належними доказами по справі не підтвердив факту того, що після укладення 02.10.2017 з Управлінням комунальної власності Мирноградської міської ради договору оренди індивідуально визначеного нерухомого майна, що належить до комунальної власності №20, від 02.10.2017, акту приймання-передачі до договору та додаткової угоди про розірвання договору від 02.07.2018 та повернення майна орендодавцю, ФОП Шнирьов Р.П. не мав можливості використовувати об`єкт оренди. Заперечень, зауважень або змін до договору апелянтом не надавалось. У зв`язку з цим, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін.

28.05.2019 позивачем до суду апеляційної інстанції надано відзив на апеляційну скаргу в якому Управління комунальної власності Мирноградської міської ради наголошує на тому, що з моменту укладення договору оренди, а саме, з 02.10.2017 до моменту його розірвання 02.07.2018 ФОП Шнирьов Р.П. не сплачував орендну плату за користування орендованим приміщенням, чим порушив договірні зобов`язання сторін. При цьому жодного звернення від орендаря з приводу зміни площі, зменшення орендної плати чи надання в оренду іншого приміщення комунальної власності від ФОП Шнирьова Р.П. до Управління не надходило. У зв`язку з цим, просив суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги, оскаржуване рішення залишити без змін.

07.06.2019 до Східного апеляційного суду від ФОП Шнирьова Р.П. надійшла відповідь на відзив щодо поданої апеляційної скарги (вх. №5602 від 07.06.2019) в якій апелянт, висловив свою незгоду з доводами Красноармійської місцевої прокуратури, викладеними у відзиві на апеляційну скаргу та зазначав, що до суду першої інстанції ним подавалось клопотання про прийняття та розгляд нотаріально завіреної заяви свідка ОСОБА_1 , який повідомляв у заяві про обставини, які мають істотне значення для даної справи. Як зазначав апелянт, після ознайомлення з відзивом на апеляційну скаргу та на підтвердження фактів, що свідчать про неможливість користування орендованим майном за спірним договором, апелянт просив суд викликати та заслухати в судовому засіданні 10.06.2019 свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

В судовому засіданні 10.06.2019 колегія суддів дійшла висновку про зупинення провадження у справі №905/2202/18 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №587/430/16-ц.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2019, у зв`язку відпусткою судді Шевель О.В. сформовано колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя Тарасова І.В., суддя Білоусова Я.О., суддя Пуль О.А.

Враховуючи закінчення перегляду в касаційному порядку справи №587/430/16-ц, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019, поновлено апеляційне провадження у справі №905/2202/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення господарського суду Донецької області від 04.03.2019 у справі № 905/2202/18. Призначено справу №905/2202/18 до розгляду у судовому засіданні на 25.11.2019.

В судовому засіданні 25.11.2019 колегія суддів дійшла висновку про зупинення апеляційного провадження у даній справі, виходячи з наступного.

Ухвалою Великою Палати Верховного Суду від 07.11.2019 у справі 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) прийнято до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019; призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24.03.2020.

Вказана ухвала мотивована тим, що за висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 Господарського процесуального кодексу України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008, від 20.12.2017 №2-р/2017, від 05.06.2019 року №4-р(II)/2019, від 20.06.2019 №6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, у позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі №924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи №587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

На думку колегії суддів касаційного господарського суду, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво у суді законних інтересів держави ("якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень"), не можна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру"), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на різну судову практику щодо зазначених питань.

Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором; відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що відповідно до частини 4 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Верховний Суд, серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 45 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Велика Палата Верховного Суду у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що подібність правовідносин означає, зокрема, схожість суб`єктного складу учасників господарських відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, підстав позову, а також умов застосування правових норм.

Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи.

Апеляційним господарським судом встановлено, що з позовом у даній справі до суду першої інстанції звернувся керівник Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Мирноградської міської ради, який право на представництво позивача обґрунтовував порушенням інтересів держави в особі Управління комунальної власності Мирноградської міської ради що, на думку прокурора, полягало у невиконанні позивачем у повному обсязі та належним чином повноважень на захист інтересів держави щодо стягнення заборгованості за користування майном територіальної громади.

З метою дотримання єдності судової практики, принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто, розумного балансу між приватними й публічними інтересами, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу для зупинення апеляційного провадження у справі № 905/2202/18 за апеляційною скаргою ФОП Шнирьова Р.П. на рішення господарського суду Донецької області від 04.03.2019 у справі № 905/2202/18 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

Керуючись ст.234, 228-229 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

УХВАЛИЛА:

Зупинити провадження у справі № 905/2202/18 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Сторонам невідкладно повідомити Східний апеляційний господарський суд про результати розгляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення. Порядок і строки її оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя І.В. Тарасова

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя О.А. Пуль