ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

22 листопада 2019 року м. Тернопільсправа № 921/738/19
Господарський суд Тернопільської області

Суддя Хома С.О.,

Розглянувши матеріали позовної заяви №21.31/2/3113 вих19 від 15.11.2019 (вх. №902 від 18.11.2019)

за позовом: Заступника керівника Кременецької місцевої прокуратури, вул. Словацького, 6-А, м.Кременець,Тернопільська область, 47000

в інтересах держави в особі: Гриньківської сільської ради Лановецького району Тернопільської області, вул. Центральна, 37, с.Гриньки, Лановецький район, Тернопільська область,47450

до відповідача: Приватного підприємства "РОТАН-В", вул. Матросова, 3, с.Оришківці, Лановецький район, Тернопільська область, 47441

про:

- розірвати договір оренди нерухомого майна (комплексу гідротехнічних споруд), що належить до комунальної власності, від 21.06.2017, укладений між Гриньківською сільською радою та приватним підприємством "РОТАН -В", зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Лановецького районного нотаріального округу за №556;

- зобов`язати приватне підприємство "РОТАН -В" (с.Оришківці, вул. Матросова, 3, Лановецького району, Тернопільської області, код ЄДРПОУ 41146834) повернути Гриньківській сільській раді (с.Гриньки, Лановецького району, Тернопільської області, ) нерухоме майно вартістю 264 100,00 грн., а саме комплекс гідротехнічних споруд, який знаходиться на території Гриньківської сільської ради шляхом підписання акту прийому передачі гідротехнічної споруди;

- стягнути з Приватного підприємства "РОТАН-В" с.Оришківці, вул. Матросова, 3, Лановецького району, Тернопільської області, ідентифікаційний код 41146834) на користь

Гриньківської сільської ради (с.Гриньки, Лановецького району, Тернопільської області, ідентифікаційний код 04395930) заборгованість у розмірі 942 431, 98 гривень за договором від 21.06.2017;

- стягнути з відповідача понесені витрати, пов`язаних зі сплатою судового збору у сумі 17978,48 грн., на користь прокуратури Тернопільської області (р/р 4091 в ДКСУ в м. Київ, МФО 820172, ідентифікаційний код одержувача 02910098, код економічної класифікації видатків бюджету 2800).

ВСТАНОВИВ:

Позовні вимоги мотивовано тим, що 21.06.2017 між Гриньківською сільською радою Лановецького району Тернопільської області (орендодавець) та Приватним підприємством «РОТАН-В» (орендар) укладено договір оренди нерухомого майна комунальної власності (комплексу гідротехнічних споруд), умови якого щодо оплати орендної плати Приватне підприємство «РОТАН-В» ухиляється виконувати, внаслідок чого станом на 01.10.2019 утворилась заборгованість в сумі 942431,98 грн.

В обґрунтування підстав представництва інтересів держави в суді заступник керівника Кременецької місцевої прокуратури посилається на те, що в даному випадку вбачаються порушення інтересів держави, що полягають в тому, що внаслідок невиконання відповідачем зобов`язання за договором оренди до бюджету сільської ради не надійшли значні кошти, які могли бути використані в забезпечення завдань і функцій держави та місцевого самоврядування, а Гриньківська сільська рада позбавлена можливості належно використовувати нерухоме майно або надавати в оренду іншим особам. Крім того, нездійснення ПП «РОТАН-В» необхідного ремонту комплексу гідротехнічних споруд може призвести до руйнування самих споруд та завдати шкоди населеному пункту, що може призвести до надзвичайних ситуацій природного характеру.

Суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з положеннями ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функції представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Відповідно до ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Згідно ст.23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 з урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Поняття орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що спірні правовідносини виникли на підставі договору оренди нерухомого майна (комплексу гідротехнічних споруд), що належить до комунальної власності, укладеному 21.06.2017 між Гриньківською сільською радою Лановецького району Тернопільської області та Приватним підприємством "РОТАН-В", які за правовою природою є цивільними правовідносинами і направлені на досягнення виключно їх майнових інтересів.

Серед матеріалів позовної заяви наявний Лист №21.31/2/391 вих-19 від 15.05.2019 до Гриньківської сільської ради про надання інформації щодо вжиття заходів, спрямованих на розірвання договору оренди нерухомого майна (комплексу гідротехнічних споруд), погашення заборгованості та повернення нерухомого майна.

Згідно наданої відповіді №61 від 22.05.2019 Гриньківською сільською радою лише направлялися повідомлення, у яких вказувалася сума заборгованості, питання про заявлення позову про стягнення з боржника заборгованості, а також розірвання договору оренди не піднімалося, так як у сільській раді відсутні кошти для сплати судового збору.

Разом з цим, ст.18 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, сформованого на запит Господарського суду Тернопільської області № від 22.11.2019, Гриньківська сільська рада є юридичною особою з ідентифікаційним кодом 04395930, організаційно правовою формою орган місцевого самоврядування.

Отже, остання є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю, в тому числі здійснювати захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів у судовому порядку. При цьому, неможливість здійснення Гриньківською сільською радою такого захисту у позовній заяві жодним чином не обґрунтовано, та з доданих до неї документів такі обставини також не вбачаються.

Крім того, саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття позовної заяви до розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 21.12.2018 у справі № 922/901/17, від 31.10.2018 у справі № 910/6814/17, від 06.02.2019 у справі №927/246/18.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Суд враховує, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, п. 27).

На підставі викладеного, прокурор не навів належного та достатнього обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, а також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора із зазначеним позовом за можливості такого звернення Гриньківською сільською радою, яка є юридичною особою.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява Заступника керівника Кременецької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Гриньківської сільської ради Лановецького району Тернопільської області до Приватного підприємства «РОТАН-В» та додані до неї документи підлягають поверненню.

Керуючись ст. ст. 53, 162, 174, 234, 235 ГПК України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Повернути позовну заяву №21.31/2/3113 вих19 від 15.11.2019 (вх. №902 від 18.11.2019) Заступника керівника Кременецької місцевої прокуратури, в т.ч. платіжне доручення №2285 від 11.11.2019 Заступнику керівника Кременецької місцевої прокуратури, вул. Словацького, 6-А, м. Кременець,Тернопільська область, 47000, а копію позовної заяви, Лист №21.31/2/391 вих.19 від 15.05.2019, відповідь №61 від 22.05.2019 залишити в суді.

2. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її підписання до суду апеляційної інстанції.

Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалу підписано: 22 листопада 2019 року.

Суддя С.О. Хома