ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

21 листопада 2019 року Справа № 923/35/17

Господарський суд Херсонської області у складі судді Нікітенка С.В. при секретарі Фінаровій О.Л., розглянувши справу

за позовом: Акціонерного товариства "СБЕРБАНК", м. Київ,

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "РІЕЛТІ МЕНЕДЖМЕНТ", м. Херсон,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ТОВ "ІНВЕСТМЕНЕДЖМЕНТ", м. Херсон,

про звернення стягнення кредитного боргу шляхом визнання права власності на об`єкти нерухомого іпотечного майна.

За участю представників сторін:

від позивача - адвокат Яковлєва К.Є., довіреність від 01.02.2019р.;

від відповідача - адвокат Юрченко Н.С., довіреність від 17.10.2019р.;

від 3-ї особи - не з`явився.

У відповідності до ч.1 п.1 статті 222 Господарського процесуального кодексу України здійснюється повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

в с т а н о в и в:

Суть справи викладена у попередніх ухвалах суду.

Ухвалою суду від 30 вересня 2019 року поновлено провадження у справі № 923/35/17, прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову та призначено підготовче засідання у справі на 22 жовтня 2019 року о 12:00 год.

За результатами проведення підготовчого засідання 22 жовтня 2019 року судом винесено ухвалу, якою скасовано ухвалу Господарського суду Херсонської області від 02.03.2017р. у справі № 923/35/17 в частині призначення судової будівельно-технічної експертизи та відкладено підготовче засідання.

За приписами ч.3.ст. 120 Господарського процесуального кодексу України, виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Відповідно до ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Так, ухвала суду від 22 жовтня 219 року направлена на адресу учасників провадження рекомендованою поштою з повідомленням про вручення.

У призначене судове засідання прибув представник позивача та відповідача.

ТОВ "ІНВЕСТМЕНЕДЖМЕНТ" явку уповноваженого представника у судове засідання не забезпечило. До суду повернулась копія ухвали від 22.10.2019, направлена на адресу суду з відміткою пошти про відсутність адресанта за зазначеною адресою.

Відповідно до пункту 4 частини шостої статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення. Поштові відправлення, поштові перекази повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання. Поштові відправлення, поштові перекази повертаються також у разі неможливості вручити їх через неправильно зазначену адресу або її відсутність (змита, відірвана чи пошкоджена в інший спосіб) та з інших причин, які не дають змоги оператору поштового зв`язку виконати обов`язки щодо пересилання поштових відправлень, поштових переказів.

Так ухвала суду від 22.10.2019 направлена на адресу третьої особи, повернута на адресу Господарського суду Херсонської області з відміткою пошти повернуто - "про вибуття організації за зазначеною адресою".

Відповідно до частин третьої і сьомої статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справах № 910/15442/17 від 16.05.2018, 910/23064/17 від 10.09.2018, 906/587/17 від 24.07.2018.

У даному випаду судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Також судом враховано висновок Європейський суд з прав людини зробив, про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження ( Рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України").

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Відтак, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

За таких обставин, суд вважає за можливе з метою дотримання встановлених строків розгляду справи, провести підготовче засідання без участі представника ТОВ "ІНВЕСТМЕНЕДЖМЕНТ".

22 жовтня 2019 року через відділ документального забезпечення суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про залучення його до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору. Зазначене клопотання обґрунтовано тим, що згідно з Договором поруки від 12.07.2013р. він є фінансовим поручителем відповідача перед позивачем за належне виконання позичальником укладених з позивачем кредитних договорів, та в силу укладених договорів поруки несе солідарну відповідальність перед позивачем разом із боржниками, а відтак вирішення спору у даній справи вплине на розмір зобов`язань поручителя перед Банком - позивачем.

У судовому засіданні 22 жовтня 2019 року було відкладено розгляд даного клопотання для надання позивачу можливості ознайомитьсь з вказаним клопотанням ОСОБА_1 та підготувати свої пояснення стосовно заявлено клопотання.

21 листопада 2019 року до суду від позивача у справі надійшли заперечення на клопотанням ОСОБА_1 про залучення його до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору.

Позивач вказує, що предметом спору у справі №923/35/17 є звернення стягнення на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки згідно з певними іпотечними договорами, шляхом їх продажу з прилюдних торгів в межах виконавчого провадження.

Відповідно до укладених договорів (п.1.1., п.6.1.) та ст. ст. 1, 7 ЗУ «Про іпотеку» іпотекодержатель відповідає перед кредитором в межах вартості предмету іпотеки. Тобто, розмір відповідальності відповідача у даній справі обмежується вартістю предметів іпотеки, а точніше вартістю, за якою вони будуть реалізовані в ході процедури виконавчого провадження.

З урахуванням предмету позову та способу реалізації прав банку, відповідно до чинного законодавства, в рішенні суду ціна іпотечного майна може не бути зазначеною. Так, з питання визначення вартості предметів іпотеки у спорах про звернення на них у спосіб продажу з прилюдних торгів в рамках виконавчого провадження, Верховним Судом викладено однозначну правову позицію, яка полягає в тому, що в рішеннях судів з таким предметом спору суди не зобов`язані зазначати ціну Предмета іпотеки, оскільки стартова ціна його продажу з прилюдних торгів може бути визначена сторонами в рамках виконавчого провадження, а також суб`єктом оціночної діяльності на вимогу державного чи приватного виконавця. Зазначена правова позиція викладена як Великою Палатою Верховного Суду в постановах від 21.03.2018 у справі 235/3619/15-ц та від 05.09.2018 у справі №202/30076/13-ц, так і в подальшому застосовується колегіями суддів Верховного Суду, у тому числі й колегіями Касаційного господарського суду.

Позивач також зазначає, що до ОСОБА_1 , як поручителя, банком були заявлені окремі позови, які розглянуті Постійно діючим Третейським судом при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» про стягнення з поручителя заборгованості за вищезазначеними кредитними договорами та договорами поруки. Рішенням від 27.03.2017р. у справі №06/17, постановлено стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за основною сумою кредитної лінії в розмірі 191946462,42 грн. за договором №.09-В/13/07/КЛ-КБ від 12.07.2013 року та договором поруки від 12.07.2013р. Рішенням від 27.03.2017р. у справі №07/17, постановлено стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за основною сумою кредитної лінії в розмірі 316147523,62 грн. за договором №10-В/13/07/КЛ-КБ від 12.07.2013 року та договором поруки від 12.07.2013 р.), які знаходяться на виконанні в органах Державної виконавчої служби. Тобто розмір відповідальності поручителя перед Банком за кредитними договорами та договорами поруки від 12.07.2013 року, вже визначений рішеннями суду, що набули законної сили.

За таких обставин, ПАТ "Сбербанк" вважає, що майбутнє рішення суду у справі № 923/35/17 ані в частині вартості предметів іпотеки, ані в частині розміру заборгованості позичальників, на стадії судового розгляду ніяким чином не вплинуть на права та обов`язки інших осіб, зокрема на розмір зобов`язань поручителя ОСОБА_1 перед Банком, а тому відсутні правові підстави щодо залучення ОСОБА_1 , що є поручителем відповідача, до участі у справі в якості 3-ої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Окремо позивач звертає увагу суду на ту обставину, що зі змісту іпотечних договорів не вбачається наявність будь - яких прав та/або обов`язків ОСОБА_1 щодо нерухомого майна, яке є предметом іпотеки, а відтак рішення суду не зачіпає його прав та обов`язків у будь-який спосіб.

Присутній у судовому засіданні представник відповідача у вирішені даного клопотання покладається на розсуд суду.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 про залучення його до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, з наступних підстав.

За змістом ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

У вирішенні відповідного питання щодо наявності юридичного інтересу у третьої особи, суд з`ясовує, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення у даній справі таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Однак, ОСОБА_1 не обґрунтовано, яким чином рішення суду у даній справі може вплинути на його права та обов`язки, зокрема, якими правами/обов`язками буде наділеного вказану особу/змінено її права чи обов`язки/позбавлено прав чи обов`язків відносно предмету спору за наслідками розгляду спору у даній справі, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання про залучення третьої особи судом відмовлено.

21 листопада 2019 року до суду від Акціонерного товариства "СБЕРБАНК" надійшла відповідь на відзив ТОВ "Реалтіменеджмент".

Відповідно до статті 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

У відповідності до положень статті 118 господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 6 ухвали суду від 30 вересня 2019 року суд запропонував позивачу надіслати (надати) до суду: відповідь на відзив відповідача (у разі отримання відзиву) - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву, але не пізніше 22.10.2019р.

З тексту наданої позивачем відповіді на відзив судом встановлено, що за інформацією банку останнім отримано відзив ТОВ "РІЕЛТІ МЕНЕДЖМЕНТ" 23 жовтня 2019 року, однак відповідь на відзив відповідача надійшла на адресу суду лише 21 листопада 2019 року.

За таких обставин, враховуючи те що, відповідачем пропущено встановлений судом строк для подання доказів та не надано обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного процесуального строку для надання доказів, а тому суд залишає без розгляду подану позивачем відповідь на відзив відповідача (вих. № 18172/4/06-2 від 20.11.2019р.).

21 листопада 2019 року до суду від ТОВ "Реалтіменеджмент" надійшло клопотання про повернення коштів за проведення експертизи у справі № 923/35/17. Розгляд зазначеного клопотання відкладено судом до наступного судового засідання.

У судовому засіданні представником позивача заявлено усне клопотання про відкладення підготовчого засідання та продовження строку проведення підготовчого засідання на 30 днів.

Присутній у судовому засіданні представник відповідача не заперечив проти задоволення даного клопотання.

Відповідно до статті 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно ст. 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження має бути проведене протягом 60 днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на 30 днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

За приписами ст.ст. 161-168 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування у заявах, копії яких з доданими до них документами необхідно надсилати іншим учасникам справи одночасно з поданням до суду.

З огляду на вищезазначене, у зв`язку з необхідністю забезпечення реалізації всіма учасниками процесу своїх процесуальних прав і обов`язків, з метою повного, об`єктивного, всебічного розгляду справи, суд відкладає підготовче засідання у справі та продовжує строк проведення підготовного засідання на 30 днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 202, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в :

1. Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про залучення його до участі у справі №923/35/17 у якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору.

2. Продовжити строк проведення підготовчого засідання у справі № 923/35/17 на 30 днів.

3. Підготовче засідання у справі відкласти.

4. Призначити розгляд справи у підготовчому судовому засіданні на 19 грудня 2019 року на 12:00 год., яке відбудеться в залі судових засідань № 207 Господарського суду Херсонської області (м. Херсон, вул. Театральна, 18).

5. Явку у судове засідання представника позивача з доказами про повноваження, визначеними ст. 60 ГПК України, визнати обов`язковою. У випадку не з`явлення представника позивача у судове засідання, суд має право залишити позов без розгляду (п.5 ч.1 ст. 226 ГПК України).

6. Роз`яснити учасникам справи про їх обов`язок повідомляти суд про причини неявки у судове засідання і, що у разі їх неявки, наступають наслідки передбачені, ст. 202 Господарського процесуального кодексу України.

7. Копію ухвали надіслати сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за наступною адресою: http://ks.arbitr.gov.ua.

Ухвалу підписано 25.11.2019р.

Суддя С.В. Нікітенко