У Х В А Л А

19 листопада 2019 року

м. Київ

Справа № 922/4164/17

Провадження № 12-198гс19

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Кібенко О. Р.,

суддів: Антонюк Н. О., Анцупової Т. О., Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Князєва В. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Яновської О. Г.,

перевіривши наявність підстав для передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду справи № 922/4164/17

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Подолівська» (далі - ТОВ «Агрофірма «Подолівська»)

до відповідачів:

1) Барвінківського виконавчого комітету міської ради Харківської області (далі - Барвінківський виконком),

2) Подолівської сільської ради Харківської області (далі - Подолівська сільрада),

3) філії Комунального підприємства «Реєстраційно-інвентаризаційна служба» Опішнянської територіальної громади в Харківській області (далі - філія КП «Реєстраційно-інвентаризаційна служба»,

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів:

1) Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (далі - Департамент ДАБІ у Харківській області),

2) Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - ДАБІ України),

про визнання права власності

за касаційною скаргою заступника прокурора Харківської області (далі - прокурор)

на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 25 квітня 2019 року,

У С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2017 року ТОВ «Агрофірма «Подолівська» звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до Барвінківського виконкому, Подолівської сільради, філії КП «Реєстраційно-інвентаризаційна служба», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ДАБІ у Харківській області та ДАБІ України, про визнання права власності на нежитлові приміщення, розташовані на вул. Скрипника в місті Барвінкове Барвінківського району Харківської області та на вул. Центральній у селі Олександрівка Барвінківського району Харківської області.

Господарський суд Харківської області рішенням від 14 березня 2018 року позов задовольнив.

У січні 2019 року прокурор в інтересах держави в особі ДАБІ України, ДАБІ у Харківській області, Барвінківського виконкому та Подолівської сільради звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою про скасування цього рішення суду першої інстанції та ухвалення нового про відмову в позові, мотивуючи наявність підстав для представництва в суді інтересів держави в особі цих органів такими обставинами.

На думку прокурора, оскаржуваним рішенням суду першої інстанції порушуються права ДАБІ України та ДАБІ у Харківської області у зв`язку з недотриманням визначеного законодавством порядку будівництва об`єктів нерухомості. Прокурор зазначив, що матеріали справи не містять дозволу на виконання будівельних робіт, які б визначали замовника та виконавця будівництва, а також інших доказів того, що ТОВ «Агрофірма «Подолівська» здійснювало будівництво спірного об`єкта. При цьому суду не надано належним чином оформленої проектної документації на будівництво; відсутні докази погодження та затвердження проекту будівництва компетентними органами у встановленому законодавством порядку.

Бездіяльність ДАБІ України та її територіального органу - Департаменту ДАБІ у Харківській області, за твердженням прокурора, полягає у нездійсненні контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм на спірні об`єкти самочинного будівництва, що є підставою для представництва ним інтересів держави в особі цих органів.

Також прокурор зазначив, що підставою для представництва Прокуратурою Харківської області в суді інтересів держави в особі Барвінківського виконкому та Подолівської сільради є те, що органи місцевого самоврядування в особі сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів поєднують в собі охоронні (контрольні) функції та функції суб`єкта права власності з усіма притаманними йому правомочностями щодо володіння, користування та розпорядження об`єктом права власності. Також прокурор зазначав, що в основі інтересу держави (національного, суспільного інтересу) полягає потреба у здійсненні дій, спрямованих на охорону землі як національного багатства.

Східний апеляційний господарський суд ухвалою від 25 квітня 2019 року на підставі пункту 3 частини першої статті 264 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) закрив апеляційне провадження, оскільки прокурор не довів підстав для представництва ним у суді відповідних органів, як того вимагають положення статей 74, 76, 77, 79 ГПК України, шляхом подання належних, допустимих та достатніх доказів.

Ухвалу мотивовано посиланнями на те, що прокурор не надав доказів, які б свідчили про невиконання або неналежне виконання ДАБІ України та Департаментом ДАБІ у Харківській області як самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності своїх функцій щодо захисту інтересів держави. Стосовно представництва прокурором інтересів держави в особі відповідачів суд зазначив про їх обізнаність щодо ухвалення судом першої інстанції оскаржуваного прокурором рішення у справі, яке ними не оскаржувалося, а також про відсутність доказів звернення прокурора до відповідачів з повідомленням про намір здійснити представництво інтересів держави у суді.

У травні 2019 року прокурор звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою про скасування ухвали суду апеляційної інстанції та направлення справи до цього ж суду для продовження розгляду, мотивуючи скаргу порушенням судом апеляційної інстанції вимог статті 53, пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України, статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Інші учасники справи відзивів не подали.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 04 листопада 2019 року на підставі частини п`ятої статті 302 ГПК України передала справу разом з касаційною скаргою на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Згідно із частиною четвертою статті 303 ГПК України про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу з викладенням мотивів необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні, визначеному в частинах першій - четвертій статті 302 цього Кодексу, або з обґрунтуванням підстав, визначених у частинах п`ятій або шостій статті 302 цього Кодексу.

Велика Палата Верховного Суду, перевіривши наявність підстав для передачі справи на її розгляд та доцільність цього розгляду, дійшла таких висновків.

За висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статті 23 Закону України «Про прокуратуру», статей 29, 91 ГПК України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року), статей 53, 254 цього ж Кодексу (у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року), існує виключна правова проблема у питаннях: щодо визначення процесуального статусу прокурора під час звернення до суду з апеляційною скаргою у справі, в якій прокурор не брав участі в суді першої інстанції; щодо можливості звернення прокурором, який не брав участі під час розгляду справи у суді першої інстанції, з апеляційною скаргою в інтересах держави в особі відповідного органу, який був учасником справи та не скористався правом на оскарження рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Однак, Велика Палата Верховного Суду не вбачає підстав для передачі справи на її розгляд згідно з частиною п`ятою статті 302 ГПК України з огляду на таке.

Підстава для передачі касаційним судом справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, визначена частиною п`ятої статті 302 ГПК України, передбачає наявність виключної правової проблеми, яку містить ця справа, і вирішення такої проблеми необхідне для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Лише за наявності таких умов справа може бути передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Разом з цим, передаючи справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду не виклав в ухвалі правову проблему, яку містить ця справа саме у правозастосуванні відповідних норм права, відсутні також і посилання суду касаційної інстанції на конкретні справи, або їх кількісні показники, які б свідчили про те, що судами було сформовано різну правову позицію при вирішенні справ з подібними правовідносинами, а передача цієї справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Питання про застосування положень процесуального законодавства вирішується судом касаційної інстанції під час розгляду касаційної скарги відповідно до його повноважень.

Таким чином, на розгляд Великої Палати Верховного Суду у цій справі передані питання, які можуть бути вирішені Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду як належним судом.

Відповідно до частини шостої статті 303 ГПК України якщо Велика Палата Верховного Суду дійде висновку про відсутність підстав для передачі справи на її розгляд, а також якщо дійде висновку про недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду, зокрема через відсутність виключної правової проблеми, наявність висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати Верховного Суду, або якщо Великою Палатою Верховного Суду вже висловлена правова позиція щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах, справа повертається (передається) відповідній колегії (палаті, об`єднаній палаті) для розгляду, про що постановляється ухвала. Справа, повернута на розгляд колегії (палати, об`єднаної палати), не може бути передана повторно на розгляд Великої Палати.

З огляду на зазначене Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про відсутність у цій справі виключної правової проблеми, вирішення якої необхідно для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики, а звідси й про відсутність підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Отже, справу № 922/4164/17разом з касаційною скаргою прокурора на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 25 квітня 2019 року слід повернути відповідній колегії Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду відповідно до частини шостої статті 303 ГПК України.

Керуючись статтями 302, 303 ГПК України, Велика Палата Верховного Суду,

У Х В А Л И Л А:

Справу № 922/4164/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Подолівська» до Барвінківського виконавчого комітету міської ради Харківської області, Подолівської сільської ради Харківської області, філії Комунального підприємства «Реєстраційно-інвентаризаційна служба» Опішнянської територіальної громади в Харківській області, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання права власності, за касаційною скаргою заступника прокурора Харківської області на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 25 квітня 2019 року в цій справі повернути відповідній колегії Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О. Р. Кібенко

Судді: Н. О. Антонюк В. С. Князєв

Т. О. Анцупова Л. М. Лобойко

С. В. Бакуліна Н. П. Лященко

В. В. Британчук О. Б. Прокопенко

Ю. Л. Власов В. В. Пророк

М. І. Гриців Л. І. Рогач

Д. А. Гудима О. М. Ситнік

Ж. М. Єленіна О. С. Ткачук

О. С. Золотніков О. Г. Яновська