ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"18" листопада 2019 р. м. ХарківСправа № 922/2593/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

при секретарі судового засідання Кудревиче М.О.

розглянувши в підготовчому засіданні заяву Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду на підставі положень пункту 1 частини першої статті 226 ГПК України (вх. № 21934)

у справі № 922/2593/19

за позовом Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 прокурор, який бере участь у справі: Прокуратура Харківської області
до 1. Харківської міської ради, місто Харків, 2. Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, місто Харків, 3. Товариства з обмеженою відповідальністю "Бенедикт Бізнес" місто Київ
про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору та повернення майна
за участю представників:

прокурор - Клейн Л.В. посвідчення № 051089 від 02.10.2018;

відповідача 1 - Скидан М.А. довіреність № 08-21/3510/82-18 від 20.12.2018;

відповідача 2 - Романенко Т.М. довіреність № 2780 від 25.03.2019;

відповідача 3 - Оробінська С.П. ордер ХВ № від 04.11.2019 адвокат;

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Харківської міської ради (відповідач 1), Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (відповідач 2) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бенедикт Бізнес" (відповідач 3), в якій просить суд:

- визнати незаконним та скасувати пункти 23 і 40 додатку 1 до рішення 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 20.09.2017 № 757/17;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 30.01.2018 № 5545-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бенедикт Бізнес", посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саутенко Н.В. і зареєстрований в реєстрі за № 284, скасувавши його державну реєстрацію;

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Бенедикт Бізнес" повернути територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-:-7, 9, 10 та 2-го поверху № 1-:-10, загальною площею 301,2 кв.м, та нежитлові приміщення підвалу № 1-:-9 та 1-го поверху № 8, загальною площею 110,0 кв.м, розташовані в нежитловій будівлі літ. "А-2" за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 3.

Також прокурор просить суд покласти на відповідачів витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.08.2019 позовну заяву Харківської місцевої прокуратури № 2 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/2593/19; постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16 вересня 2019 року.

В підготовчому засіданні 16.09.2019 судом оголошено, що до загального відділу діловодства Господарського суду Харківської області надійшла заява Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду на підставі положень пункту 1 частини першої статті 226 ГПК України (вх. № 21934).

Ухвалою суду від 16.09.2019 провадження у справі № 922/2593/19 зупинено на підставі приписів пункту 7 частини першої статті 228 ГПК України, до вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про усунення неоднозначного застосування норм права у подібних правовідносинах у справі № 587/430/16-ц.

З огляду на те, що 30 вересня 2019 року було офіційно оприлюднено повний текст постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, ухвалою суду від 02.10.2019 провадження у справі № 922/2593/19 поновлено та призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні на 21 жовтня 2019 року.

Ухвалою суду від 21.10.2019 підготовче провадження у справі № 922/2593/19 продовжено на 30 днів - по 02 грудня 2019 року; відкладено підготовче засідання на 04 листопада 2019 року.

28 жовтня 2019 року до загального відділу діловодства Господарського суду Харківської області надійшли заперечення прокурора на заяву Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду (за вх. № 25865), які було досліджено судом в підготовчому засіданні 04.11.2019 та прийнято до розгляду.

В підготовчому засіданні 04.11.2019 судом постановлено ухвалу про відкладення засідання у справі № 922/2593/19 на 18 листопада 2019 року о 15:30 годині, на підставі пункту 3 частини другої статті 183 Господарського процесуального кодексу України. Ухвалу про відкладення розгляду справи занесено до протоколу підготовчого засідання від 04 листопада 2019 року.

Представник Харківської міської ради, який брав участь в підготовчому засіданні 18.11.2019, підтримував клопотання про залишення позову без розгляду на підставі положень статті 226 ГПК України (вх. № 21934). В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач вказує на те, що звертаючись до суду з даним позовом в інтересах держави, прокуратурою не обґрунтовано та не доведено, що Харківська міська рада не здійснює або неналежним чином здійснює свої повноваження щодо захисту інтересів держави та територіальної громади м, Харкова. Посилання у позовній заяві прокуратури лише на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження захисту державних інтересів, не достатньо для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Разом з тим, вирішення питання щодо приватизації об`єктів комунального майна здійснюється органами місцевого самоврядування на пленарних засіданнях. Також, Харківською міською радою дотримано спосіб прийняття оскаржуваного рішення щодо відчуження відповідно до закону комунального майна, оскільки рішення прийнято на черговій сесії міської ради, дана сесія є правомочною, вказане питання було включено в порядок денний сесії, проводилась доповідь і обговорення проекту рішення, голосування і за його результатами більшістю голосів присутніх депутатів, рішення було прийнято, а отже відсутні підстави вважати, що питання відчуження комунального майна порушує права та зачіпає інтереси держави.

Прокурор в підготовчому засіданні 18.11.2019 зазначив, що у даній справі відсутні будь-які підстави для залишення позову без розгляду.

Заслухавши пояснення учасників справи та розглянувши клопотання Харківської міської ради про залишення позову без розгляду, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні виходячи з наступного.

Згідно із пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до вимог частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У відповідності до статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відсутності органу уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не підлягають точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 по справі № 806/1000/17).

Прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно. "Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. "Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є належною. "Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Звертаючись до суду з даним позовом, заступник керівника Харківської міської прокуратури № 2 зазначає, що згідно із статтею 16 Закону України "Про місцеве самоврядування", матеріальною основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Відчуження об`єктів нерухомості з комунальної власності з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу місцевого самоврядування, що в свою чергу завдає шкоду інтересам держави, яка згідно із статтею 7 Конституції України, гарантує місцеве самоврядування.

З огляду на висновки, викладені Європейським судом з прав людини у рішенні в справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004, питання правомірності відчуження об`єктів нерухомості з комунальної власності становлять не тільки державний, а й суспільний інтерес.

Таким чином, недотримання під час проведення приватизації вимог чинного законодавства, принципів відкритості, максимальної ефективності та економії, унеможливило раціональне та ефективне використання комунального майна громади, що в свою чергу порушує матеріальні інтересів держави, а також безпосередньо порушує права та інтереси мешканців територіальної громади, утвердження і забезпечення яких є головним обов`язком держави відповідно до статті 3 Конституції України.

З урахуванням того, що Харківська міська рада представляє інтереси громади міста Харкова, однак у даному випадку вона є відповідачем у справі, як і Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради, прокурором самостійно подано позов. Окрім цього, в позовній заяві зазначено, що звернення прокурора до суду спрямоване на дотримання встановленого Конституцією України принципу верховенства права, задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні питання про передачу комунального майна у власність.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 587/430/16-ц у постанові від 26.06.2019 (окрім вищенаведеного) зазначила, що процедура передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту (п. 70).

Враховуючи викладене, представництво інтересів держави Харківською місцевою прокуратурою № 2 у цій справі є цілком обґрунтованим та правомірним, у зв`язку з чим, суд не вбачає підстав для залишення позову без розгляду, та відмовляє у задоволенні клопотання Харківської міської ради (вх. № 21934).

Керуючись статтями 226, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду на підставі положень пункту 1 частини першої статті 226 ГПК України (вх. № 21934) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду в порядку, передбаченому ГПК України.

Ухвалу підписано 20.11.2019

Суддя В.В. Рильова

справа № 922/2593/19