ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" листопада 2019 р.м. ХарківСправа № 922/5397/13

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Усатий В.О.

судді: Міньковський С.В. , Яризько В.О.

при секретарі судового засідання Мазуренко А.О.

розглянувши справу

за позовом ФО ОСОБА_1 , м. Харків
до Харківського державного авіаційного виробничого підприємства, м.Харків
про про стягнення коштів
за участю представників сторін:

представника позивача - не з`явився

представника відповідача - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства 98 053,00 грн., з яких: заборгованість по заробітній платі в розмірі 36 036,76 грн., нарахування суми середнього заробітку за весь час затримки розрахунку в період з 17.12.2018 по 20.09.2019 в розмірі 62 016,24 грн.

Крім того, до матеріалів позовної заяви заявником додано копію пенсійного посвідчення та копію довідки МСЕК, з яких вбачається, що ОСОБА_1 має інвалідність другої групи з 01.05.2019. Керуючись пунктом 9 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" суд зазначає, що позивач звільнений від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Ухвалою суду від 25.09.2019 р. прийнято позовну заяву Фізичної особи ОСОБА_1 до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в порядку частини п`ятої статті 252 Господарського процесуального кодексу України. Суд звернув увагу сторін, що розгляд справи по суті почнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, без проведення судового засідання.

21.10.2019 року набрав чинності Кодекс України з процедур банкрутства, відповідно до ч.1 ст.7 якого визначено, що спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Крім того, ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 15.04.2015 року у справі № 922/5397/13 порушено провадження у справі про банкрутство Харківського державного авіаційного виробничого підприємства, введено процедуру розпорядження майном боржника. На даний час справа перебуває на стадії розпорядження майном боржника.

Ухвалою суду від 24.10.2019 р. передано матеріали справи № 922/3052/19 за позовом Фізичної особи ОСОБА_1 до Харківського державного авіаційного виробничого підприємства про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку за виключною підсудністю для подальшого розгляду Господарським судом Харківської області тим самим складом суду, що і справа про банкрутство Харківського державного авіаційного виробничого підприємства № 922/5397/13.

23.10.2019 р. до канцелярії суду від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог (вх. № 25496), в який позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь 113619,11 грн., з яких: заборгованість по заробітній платі в розмірі 36 036,76 грн., нарахування суми середнього заробітку за весь час затримки розрахунку в період з 17.12.2018 по 23.10.2019 в розмірі 69377,88 грн. та 8204,47 грн. в якості компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати за період з березня 2016 року по жовтень 2019 року.

Враховуючи, що справа вже була відкрита та до суду надійшли відзив відповідача на позов та заява про збільшення позовних вимог, приймаючи до уваги відмінність розрахунків позивача та відповідача, для заслуховування пояснень сторін, суд, ухвалою від 04.11.2019 р. призначив справу до розгляду в судовому засіданні на 11.11.2019 р.

07.11.2019 р. до канцелярії суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та її представника, в який позизвач зазначив, що підтримує позовні вимоги в повному обсязі.

Враховуючи, що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до початку першого судового засідання якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, суд вважає за необхідне прийняти заяву ФО ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог (вх. № 25496 від 23.10.2019 р.) до розгляду та продовжувати розгляд справи з її урахуванням.

Представники сторін в призначене судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Частинами 2, 3 статті 120 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Зважаючи на те, що судом було здійснено всі заходи, щодо належного повідомлення позивача та відповідача про дату, час та місце розгляду справи, та приймаючи до уваги те, що судом не було визнано явку позивача та відповідача у судове засідання обов`язковою, враховуючи заяву позивача про розгляду справи у його відсутності, суд дійшов висновку, що неявка у судове засідання представника відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та дослідивши подані суду докази, судом встановлено наступне.

05 вересня 1996 р. ОСОБА_1 було прийнято на роботу до Харківського державного авіаційного виробничого підприємства.

17.12.2018 р. позивача було звільнено з посади бетонщика 4 розряду Харківського державного авіаційного виробничого підприємства відповідно до ст. 38 КЗпП України за власним бажанням, про що свідчить Наказ № 188-к від 17.12.2018 р. та відповідний запис в трудовій книжці, копії яких додані до матеріалів справи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить суд стягнути з боржника заборгованість по заробітній платі у розмірі 36036,76 грн., зазначена заборгованість боржником (відповідачем) не оспорюється.

Також, позивач просить суд стягнути з боржника середній заробіток за час затримки розрахунку при звільнені у розмірі 69377,88грн. за період з 17.12.2018 по 23.10.2019 та 8204,47грн. компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати за період з березня 2016 року по жовтень 2019 року. Сума нарахованого позивачем середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільнені у розмірі 69377,88грн. боржником не визнається у зв`язку з її необґрунтованістю.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в день звільнення, всупереч вимогам ст. 116 КЗпП України, боржник (відповідач) не провів повного розрахунку з позивачем.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 94 КЗпП України, ч. 1 ст. 1 Закону України "Про оплату праці", заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник, або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

До структури заробітної плати в силу ст. 2 Закону України "Про оплату праці" включаються виплати за виконану роботу, а також гарантії та компенсації за невідпрацьований час.

Так, згідно статті 3 Кодексу законів про працю України ( далі - КзПП України) законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Економічні, правові та організаційні засади оплати праці працівників, які перебувають у трудових відносинах, на підставі трудового договору з підприємствами, установами, організаціями усіх форм власності та господарювання, а також з окремими громадянами у сфері державного і договірного регулювання оплати праці, визначено Законом України "Про оплату праці".

Відповідно до частини першої статті 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належним чином оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, визначені в статті 116 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст.116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен у зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Згідно із довідками № 80/127 від 18.02.2019р. та № 80/404 від 09.07.2019 р., виданою Харківським державним авіаційного виробничим підприємством, сума заборгованості перед ОСОБА_1 за невиплаченим кінцевим розрахунком складає 36036,76 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги ОСОБА_1 про стягнення з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства заборгованості по заробітній платі в сумі 36036,76 грн.

Щодо вимоги заявника про стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КЗпП України, в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в ст. 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір, підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Згідно з Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 р. № 100, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Нарахування виплат, що обчислюється із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного заробітку на число робочих днів, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Згідно із довідкою № 80/582 від 30.09.2019р., виданою Харківським державним авіаційним виробничим підприємством розмір середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 складає 223,08 грн.

Час затримки заробітної плати ОСОБА_1 за період з 18.12.2018 р. по 23.10.2019 р. за розрахунком суду з урахуванням графіків роботи Харківського державного авіаційного виробничого підприємства (у тому числі, наказу № 212 від 10.07.2017 р. "Про зміну режиму роботи підприємства", за яким встановлено з 24.07.2017р. один робочий день в неділю - понеділок, та наказу № 602 від 26.12.2018 р. "Про режим роботи підприємства з 14.01.2019 р.", за яким встановлено з 14.01.2019 р. для працівників усіх підрозділів підприємства робочий час в режимі неповного робочого тижня з неповним робочим днем: робочий день понеділок (тривалістю 4 години , неробочі дні: вівторок, середа, четверг, п"ятниця (крім працівників ВВОБ (від.120) та чергових згідно графіку чергувань) складає 3 повних робочих дня та 37 неповних робочих дня (по 4 години) (грудень 2018 р. - 3 дня, січень 2019 р. - 3/2 дня, лютий 2019 р. - 4/2 дня, березень 2019 р. - 4/2 дня, квітень 2019 р. - 4/2 дня, травень 2019 р. - 4/2 дня, червень 2019 р. - 3/2 дня, липень 2019 р. - 5/2 день, серпень - 3/2 дня, вересень - 5/2, жовтень 2/2).

Таким чином, розмір середнього заробітку ОСОБА_1 за час затримки виплати заробітної плати за період з 18.12.2018 р. по 23.10.2019 р. складає 4796,22 грн. (223,08 грн. х 3 повних робочих дня + 223,08 грн. х 37 неповних робочих дня (37 : 2) = 669,24 грн. + 4126,98 грн.).

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці" № 13 від 24.12.1999 р., оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне стягнути з боржника на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 18.12.2018 р. по 03.07.2019 р. в сумі 4796,22 грн. (без утримання податків й інших обов`язкових платежів). В іншій частині вимоги щодо стягнення середнього заробітку відмовити, як необгрунтованої .

Статтею 34 Закону України "Про оплату праці" встановлено, що компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством.

Порядок нарахування та виплати компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати встановлено Законом України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати".

Ст. 1 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" встановлено, що підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Відповідно до вимог ст. 2 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати", компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

Сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться), що передбачено ст. 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати".

Відповідно до вищезазначених норм, виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць, також передбачено, що відмова власника або уповноваженого ним органу (особи) від виплати компенсації може бути оскаржена громадянином у судовому порядку.

Згідно розрахунку відповідача, який на думку суду є вірним, розмір компенсації втрати частини доходів заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати становить 8204,47грн., тому суд задовольняє вимоги позивача в цій частині.

Відповідно до ч. 2 ст.129 ГПК України, судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Позивач звільнений від сплати судового збору, тому відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір слід віднести на боржника (відповідача), стягнувши його в дохід державного бюджету України.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне стягнути з боржника в доход бюджету судовий збір пропорційно задоволених вимог у розмірі 829,10 грн., у зв`язку з тим, що з його вини спір доведено до суду.

Керуючись ст. ст. 116, 117 Кодексу Законів про працю України, п.2 ч.2 ст.46, ст. ст.86, 129, 232, 233, 236-241 ГПК України, ст.ст.7,8 Кодексу України з процедур банкрутства, суд -

ВИРІШИВ:

Прийняти заяву ФО ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог (вх. №25496 від 23.10.2019 р.) до розгляду.

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства (61023, м. Харків, вул. Сумська, 134, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) заборгованість по заробітній платі у сумі 36036,76 грн., середній заробіток за час затримки розрахунку за період 18.12.2018 р. по 23.10.2019 р. в сумі 4796,22 грн. (без утримання податків й інших обов`язкових платежів) та компенсацію за втрату частини заробітної плати у розмірі 8204,47 грн.

Стягнути з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства (61023, м. Харків, вул. Сумська, 134, ) на користь державного бюджету України (одержувач коштів: Головне управління Державної казначейської служби у м. Києві, , рахунок 0001, банк одержувача - Головне управління державної казначейської служби України у м. Києві, МФО 820019, код бюджетної класифікації 22030106) 829,10 грн. судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

В задоволенні решти вимог, викладених в позовній заяві відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень Кодексу.

Рішення направити позивачу, відповідачу (боржнику).

Головуючий суддя Суддя Суддя В.О. Усатий С.В. Міньковський В.О. Яризько