СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

20.11.2019 Справа № 922/534/19

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Фоміна В.О.

за участю секретаря судового засідання Ярітенко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу прокуратури Харківської області (вх.№1648 Х/2) на ухвалу господарського суду Харківської області від 02.05.2019 у справі №922/534/19

за позовом заступника керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області, м. Ізюм

до 1) Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, м. Харків

2) фізичної особи ОСОБА_1 , с. Кіндрашівка

3) Фермерського господарства "Ранг", с. Кіндрашівка

про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсним договору оренди, суборенди земель, скасування їх державної реєстрації та повернення земельної ділянки

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 02.05.2019 у справі №922/534/19 (суддя Смірнова О.В.) залишено позов заступника керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області до Головного управління Держгеокадастру у Харківської області, Фізичної особи ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Ранг" про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсним договору оренди, суборенди земель їх державної реєстрації та повернення земельної ділянки без розгляду.

Прокуратура Харківської області з ухвалою не погодилася та звернулася до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та невірне застосування норм матеріального права, просить скасувати ухвалу та передати справу на розгляд до суду першої інстанції. Судові витрати за подання апеляційної скарги відшкодувати за рахунок відповідача.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 29.05.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою прокуратури Харківської області на ухвалу господарського суду Харківської області від 02.05.2019 у справі №922/534/19; встановлено учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, заяв і клопотань по суті справи та з процесуальних питань - 5 днів з дня вручення даної ухвали, повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги прокуратури Харківської області відбудеться 13.06.2019.

10.06.2019 від Головного управління Держгеокадастру у Харківській області надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому Головне управління просило залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу залишити без змін (вх.№5654).

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.06.2019 клопотання прокуратури Харківської області про зупинення провадження у справі задоволено. Зупинено провадження у справі №922/534/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №587/430/16-ц.

09.10.2019 від прокуратури Харківської області надійшло клопотання про поновлення апеляційного провадження у справі №922/534/19 (вх.№9599), в якому зазначається, що в Єдиному державному реєстрі судових рішень 30.09.2019 опубліковано постанову Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц.

Відповідно до розпорядження керівника апарату щодо повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2019 у зв`язку з відпусткою судді Шевель О.В. для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О.; суддя Фоміна В.О.; суддя Білоусова Я.О.

Згідно положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 поновлено апеляційне провадження у справі №922/534/19; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 12.11.2019.

У судовому засіданні 12.11.2019 оголошено перерву до 20.11.2019.

У судовому засіданні 20.11.2019 прокурор підтримав апеляційну скаргу.

Представник ФГ "Ранг" заперечував проти апеляційної скарги.

Інші учасники процесу у судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомлені судом про час та місце розгляду справи.

Дослідивши обставини справи, апеляційний господарський суд встановив, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду ухвалою від 16.10.2019 вирішив передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу №912/2385/18 за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі: Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп" та Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації, про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90577,26 грн. у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми в частині застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

У зазначеній ухвалі суд вказав на те, що існує виключна правова проблема, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Так, на думку колегії суддів касаційної інстанції, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво в суді законних інтересів держави ("якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень"), неможна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика. Наведене, як зазначає суд касаційної інстанції, підтверджує, що справа №912/2385/18 містить виключну правову проблему.

За висновками колегії суддів Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року №4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; обґрунтування та доведення суду причини, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду?

Також колегія суддів Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, недотримання прокурором процедури, що передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру"), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності; які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Ухвалою від 07.11.2019 Велика Палата Верховного Суду прийняла до розгляду справу №912/2385/18, призначила її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням учасників на 24.03.2020. Велика Палата Верховного Суду погодилась висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Також Велика Палата Верховного Суду зазначила, що відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

У даній справі №922/534/19 заступник керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області звернувся до господарського суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, фізичної особи ОСОБА_1 , Фермерського господарства "Ранг" про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсним договору оренди, суборенди земель, скасування їх державної реєстрації та повернення земельної ділянки.

Обґрунтовуючи підстави звернення із цим позовом прокурор, з посиланням, зокрема, на положення статті 23 Закону України "Про прокуратуру", наголошував, що в даному випадку Головне управління Держгеокадастру у Харківській області є органом, уповноваженим державою на здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності, у чому числі законності укладання цивільно-правових угод з цих питань, являється відповідачем у даній справі, а тому прокурор звертається з цим позовом самостійно.

Приймаючи оскаржувану ухвалу від 02.05.2019 та залишаючи позов без розгляду, господарський суд Харківської області послався на те, що в даному випадку органами, які уповноважені перевіряти законність та обґрунтованість актів Головного управління як територіального органу Держгеокадастру є відповідно Держгеокадастр та Міністерство аграрної політики та продовольства України. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Суд першої інстанції дійшов висновку, що у даній справі відсутні передбачені законом виключні підстави звернення прокурора до суду за захистом інтересів держави, оскільки прокурор не підтвердив правових підстав для представництва та відповідно, не набув процесуального статусу органу, якому законом (ст.53 ГПК України та ст.23 Закону України "Про прокуратуру") надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб (спеціальної процесуальної правоздатності).

Апеляційна скарга прокурора мотивована тим, що судом першої інстанції залишено поза увагою положення Конституції України, яким на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді та положення ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", якими врегульовано порядок здійснення конституційної функції прокурором, визначено безпосередній алгоритм дій, що передує такому зверненню та визначено випадки, у яких прокурор здійснює представництво.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Пунктом 11 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України визначено, що провадження у справі у випадку, встановленому п.7 ч.1 ст.228 цього Кодексу, зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Оскільки результат перегляду в апеляційному порядку судового рішення у справі №922/534/19 безпосередньо пов`язаний із результатом касаційного перегляду Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у подібних правовідносинах у справі №912/2385/18 та з огляду на те, що висновок Великої Палати Верховного Суду щодо поставленої у справі №912/2385/18 правової проблеми сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, з урахуванням того, що постанова Верховного Суду є остаточною і виступає джерелом формування судової практики, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зупинити провадження у справі №922/534/19 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у подібних правовідносинах у справі №912/2385/18.

Керуючись статтями 228, 229, 234 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду

УХВАЛИЛА:

1. Зупинити провадження у справі № 922/534/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

2. Сторонам невідкладно повідомити Східний апеляційний господарський суд про результати розгляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення. Порядок і строки її оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.О. Крестьянінов

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя В.О. Фоміна