ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" листопада 2019 р. Справа№ 927/633/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Куксова В.В.

суддів: Кравчука Г.А.

Яковлєва М.Л.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест"

на ухвалу Господарського суду Чернігівської області

від 06.09.2019

у справі №927/633/19 (суддя Книш Н.Ю.)

за позовом Заступника прокурора Чернігівської області в інтересах держави

в особі позивача: Міністерства аграрної політики та продовольства України

до 1) Головного управління ДФС у Чернігівській області,

2) Товарної біржі "Міжрегіональна товарно-промислова біржа"

3) Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОУ"

4) Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест"

5) Товариства з обмеженою відповідальністю "Верітас Інвест Груп"

треті особи-1, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:

1) Фонд державного майна України

2) Державне підприємство "Ніжинський комбінат хлібопродуктів"

про визнання недійсними результатів цільового аукціону; визнання недійсним договору купівлі-продажу майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі; витребування нерухомого майна; визнання недійсним договору іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 06.09.2019 зустрічну позовну заяву від 22.08.2019 №б/н та додані до неї документи повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "МІЛЛ ІНВЕСТ".

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати повністю ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 06.09.2019 у справі №927/633/19 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставою для скасування ухвали суду скаржник зазначив, що оскаржувана ухвала прийнята при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, а також з порушенням судом норм процесуального та матеріального права. Зазначаючи при цьому, що не дивлячись на обґрунтування зустрічної позовної заяви та взагалі не взявши до уваги скрутне становище апелянта, суд першої інстанції фактично порушив норми ст. 2 ГПК України, щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також в порушення норм міжнародного права фактично обмежив доступ апелянта до правосуддя.

Відповідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2019 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Куксова В.В., суддів Яковлєва М.Л., Кравчука Г.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.10.2019 в клопотанні Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 06.09.2019 у справі №927/633/19 - залишено без руху, надано скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

22.10.2019 від скаржника через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додана квитанція №23322413 від 21.10.2019 про сплату судового збору в сумі 1921,00 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2019 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" про поновлення строку для подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 06.09.2019 у справі №910/8178/19.

Відновлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" строк для подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 06.09.2019 у справі № 910/8178/19.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 06.09.2019 у справі № 910/8178/19.

Роз`яснено учасникам апеляційного провадження, що апеляційна скарга буде розглянута без повідомлення учасників справи.

12.11.2019 від прокуратури Чернігівської області через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу відповідно до якого, останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу без змін. Зазначаючи при цьому, що відповідач-4 на виконання ухвали Господарського суду Чернігівської області від 27.08.2019 про залишення зустрічної позовної заяви без руху не подав доказів на усунення недоліків у строк та спосіб встановлений судом, зустрічна позовна заява та додані до неї документи на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України правомірно повернена позивачу за зустрічним позовом.

21.11.2019 від прокуратури Чернігівської області через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду надійшли письмові заперечення на апеляційну скаргу.

Згідно з ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1,5,6,8,9,12,18,31,32,33,34 частини першої статті 255 цього кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення (виклику) учасників справи.

У відповідності до вимог ч. ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Київський апеляційний господарський суд встановив наступне.

Заступником прокурора Чернігівської області в інтересах держави в особі Міністерства аграрної політики та продовольства України подано позов до Головного управління ДФС у Чернігівській області, Товарної біржі "Міжрегіональна товарно-промислова біржа", Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОУ", Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест", Товариства з обмеженою відповідальністю "Верітас Інвест Груп" в якому просить:

- визнати недійсними результати цільового аукціону, оформлені протоколом № 78/18 від 20.12.2018, з реалізації майна платника податків Державного підприємства "Ніжинський комбінат хлібопродуктів", яке перебуває у податковій заставі ГУ ДФС у Чернігівській області та знаходиться на балансі Філії "Хлібна база № 87" ДП "Ніжинський комбінат хлібопродуктів", що відбувся 20.12.2018 на Товарній біржі "Міжрегіональна товарно-промислова біржа".

- визнати недійсним договір купівлі-продажу майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі №78/18-Д, укладений 20.12.2018 між Головним Управлінням ДФС у Чернігівській області, ДП "Ніжинський комбінат хлібопродуктів" та ТОВ "АГРОУ";

- витребувати від Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" у державну власність нерухоме майно - будівлі та споруди у кількості 33 об`єкти загальною площею 25956,2 кв. м, розташоване за адресою: Чернігівська область, Бахмацький район, м. Бахмач, вул. Східна, 13, згідно переліку, наведеного у прохальній частині позову.

- визнати недійсним договір іпотеки, укладений 26.12.2018 між ТОВ "Мілл Інвест" та ТОВ "Верітас Інвест Груп", зареєстрований 26.12.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Верповською О.В. за номером № 4468.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, ДП "Ніжинський КХП" постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.2015 № 83 включено до Переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки та безпеки держави. При описі майна, виборі порядку погашення податкового боргу та подальшій реалізації нерухомості на цільовому аукціоні ГУ ДФС в області не враховано правове становище майна, не дотримано порядок його реалізації, зокрема, не з`ясовано факт віднесення нерухомого майна до складу цілісного майнового комплексу Державного підприємства "Ніжинський комбінат хлібопродуктів", необхідність отримання додаткових матеріалів від власника державного майна в особі уповноваженого ним органу - Міністерства аграрної політики та продовольства України. Прокурор стверджує, що податковим органом не взято до уваги, що все майно ДП "Ніжинський комбінат хлібопродуктів", у тому числі і майно філії "Хлібна база № 87", ще у 2013 році при передачі підприємства зі сфери управління від одного державного органу до іншого віднесено до переліку майна, що включене до складу цілісного майнового комплексу. Крім того, додатково прокурор повідомляє, що Ніжинською ОДПІ ГУ ДФС у Чернігівській області складено акт опису майна від 29.01.2015 № 3/25-042, який не містить підписів представників уповноваженого органу управління майном ДП "Ніжинський комбінат хлібопродуктів". Прокурор вважає, що не могло бути підставою для реалізації спірного нерухомого майна підприємства і рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 14.02.2018 у справі № 825/2374/17 за позовом Головного управління ДФС у Чернігівській області до ДДП "Ніжинський комбінат хлібопродуктів", яким надано дозвіл на погашення податкового боргу за рахунок майна Державного підприємства, зважаючи на законодавчу заборону на відчуження нерухомого майна, підприємств які не підлягають приватизації.

За таких обставин, прокурор стверджує, що ураховуючи недійсність результатів цільового аукціону з реалізації майна платника податків Державного підприємства "Ніжинський комбінат хлібопродуктів", що відбувся 20.12.2018 на Товарній біржі "Міжрегіональна товарно-промислова біржа" з продажу податковим органом нерухомого майна, з аналогічних правових підстав підлягає визнанню недійсним укладений на підставі результатів вказаного аукціону договір купівлі-продажу від 20.12.2018 № 78/18-Д майна платника податків, укладений між ГУ ДФС в Чернігівській області в особі ТОВ "Центр брокерських послуг", ДП "Ніжинський комбінат хлібопродуктів" та ТОВ "АГРОУ".

Товариство з обмеженою відповідальністю "МІЛЛ ІНВЕСТ звернулось до Господарського суду Чернігівської області з зустрічною позовною заявою з вимогами про визнання за Товариством з обмеженою відповідальністю "МІЛЛ ІНВЕСТ" право власності на нерухоме майно, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, м. Бахмач, вул. Східна, буд 13, згідно переліку, наведеного у прохальній частині зустрічного позову.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що здійснюючі придбання нерухомого майна, ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" було встановлено, що ТОВ "АГРОУ" набуло право власності на нього в результаті перемоги на цільовому аукціоні з реалізації майна платника податків Державного підприємства "Ніжинський комбінат хлібопродуктів", яке перебуває у податковій заставі. Зазначений аукціон проведений в рамках здійснення органом державної влади - ГУ ДФС у Чернігівській області дій щодо погашення заборгованості Державного підприємства "Ніжинський комбінат хлібопродуктів" зі сплати податків. Оскільки Заступником прокурора Чернігівської області не визнається право власності ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" на нерухоме майно, останнє вимушено звернутися до суду з даним зустрічним позовом задля захисту своїх прав та інтересів як добросовісного власника зазначеного нерухомого майна. При цьому позивач стверджує, що ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" є добросовісним набувачем нерухомого майна, правові підстави для його витребування на користь держави або будь-яких третіх осіб відсутні. Спірне майно було відчужене у порядку, встановленому для виконання судових рішень, а тому відповідно до ч. 2 ст. 388 ЦК України, а органи прокуратури чи держава не має права віндикаційної вимоги до набувача цього майна - ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ". Позивач вважає, що можливе допущення помилок (порушень) ГУ ДФС в Чернігівській області під час відчуження нерухомого майна, яке на даний момент є власністю ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" не повинно мати наслідком позбавлення останнього законно набутого права власності.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 27.08.2019 зустрічну позовну заяву було залишено без руху, встановлено позивачеві строк 7 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху та спосіб усунення недоліків позовної заяви, а саме: шляхом надання доказів вартості спірного нерухомого майна на яке ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" просить визнати право власності, докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі відповідно до вимог Закону України "Про судовий збір"; відповідно до приписів Господарського процесуального кодексу України визначити відповідача за зустрічним позовом; надати докази щодо ідентифікації одержувачів поштової кореспонденції направленої за фіскальними чеками від 22.08.2019 та описами вкладення у цінний лист від 22.08.2019; надати постанову від 06.08.2019 на яку іде посилання в описах вкладення у цінний лист від 22.08.2019; надати 33 договори купівлі-продажу укладені між ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" та ТОВ "АГРОУ", на які посилається позивач в зустрічній позовній заяві; копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, на яке йдеться посилання в ордері серія ЧН №086756 від 31.07.2019; зазначення щодо наявності у позивача за зустрічним позовом або іншої особи оригіналів письмових доказів або електронних доказів, копії яких додано заяви.

04.09.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю "МІЛЛ ІНВЕСТ" подало заяву, в якій повідомило про усунення недоліків. В поданій заяві позивач за зустрічною позовною заявою стосовно постанови "від 08.08.2019" (мовою документа) стверджує, що йдеться про постанову Великої Палати Верховного Суду по справі №48/340 яка, згідно з відомостей розміщених в Єдиному реєстрі судових рішень була зареєстрована та оприлюднена 06.08.2019, що і помилково було прийнято за дату ухвалення рішення. Заявник зазначає, що рішення є публічно доступним та розміщено в Єдиному реєстрі судових рішень, суд може взяти ці докази до уваги, навіть якщо вони не були направлені стороні по справі. ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" стверджує, що в судовому засіданні 28.08.2019 року адвокатом Карась А.А. було надано копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 379 від 11.08.2017 та вона долучена до матеріалів справи.

До вказаної заяви позивачем за зустрічним позовом надано накладні на підтвердження факту належного відправлення 22.08.2019 копій зустрічної позовної заяви з додатками учасникам справи.

Окрім того, Товариством з обмеженою відповідальністю "МІЛЛ ІНВЕСТ" в поданій заяві сформовано клопотання про відтермінування сплати судового збору за зустрічною позовною заявою до закінчення розгляду справи № 927/633/19 по суті.

В обґрунтування заявленого клопотання позивач за зустрічною позовною заявою посилається на скрутне фінансове становище ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" та надією відповідача-4, що буде задоволено його апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 05.08.2019 року по справі №927/318/19 "про розподіл судових витрат".

Повертаючи зустрічну позовну заяву та додані до неї документи Товариству з обмеженою відповідальністю "МІЛЛ ІНВЕСТ", суд першої інстанції виходив з того, що позивачем на виконання ухвали Господарського суду Чернігівської області від 27.08.2019 про залишення позовної заяви без руху, не подано доказів усунення недоліків у строк та спосіб встановлений судом, а саме: не надано доказів вартості спірного нерухомого майна на яке ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" просить визнати право власності, докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі відповідно до вимог Закону України "Про судовий збір"; відповідно до приписів Господарського процесуального кодексу України не визначено відповідача за зустрічним позовом; не надано 33 договори купівлі-продажу укладені між ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" та ТОВ "АГРОУ", на які посилається позивач в зустрічній позовній заяві, а також не зазначено щодо наявності у позивача за зустрічним позовом або іншої особи оригіналів письмових доказів або електронних доказів, копії яких додано заяви

Розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест", колегія суддів дійшла висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу (ч. 4 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України).

Як вірно встановлено судом першої інстанції, позивачем за зустрічним позовом в порушення вимог п. 2, ч. 3 ст. 162 ГПК України, не визначено відповідача за зустрічним позовом, тобто особу, яка має відповідати за зустрічним позовом та до якої сформовані відповідні позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛЛ ІНВЕСТ".

Твердження скаржника, що відповідачем за зустрічним позовом є заступник прокурора Чернігівської області, що судом першої інстанції в самій ухвалі від 06.09.2019 (аркуш 3) і зазначається, колегія суддів залишає поза увагою з огляду на те, що статтею 162 ГПК України визначено вимоги до змісту позовної заяви, які позивачем за зустрічним позовом дотримані не були.

В ухвалі Господарського суду першої інстанції від 27.08.2019, позивачу за зустрічною позовною заявою зазначалось про необхідність надання 33 договорів купівлі-продажу укладених між ТОВ "МІЛЛІ ІНВЕСТ" та ТОВ "АГРОУ", на які посилається позивач в зустрічній позовній заяві.

У відповідності до пункту 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Колегією суддів встановлено, що всупереч вимогам пункту 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, а також всупереч вимогам ухвали Господарського суду першої інстанції від 27.08.2019, позивачем за зустрічною позовною заявою, не надано до заяви про усунення недоліків 33 договори купівлі-продажу укладених між ТОВ "МІЛЛІ ІНВЕСТ" та ТОВ "АГРОУ", на які посилається позивач в зустрічній позовній заяві.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, передбачено справляння судового збору.

Відповідно до ч. 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.3 ч.2 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно з п.п. 1 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, у зустрічній позовній заяві від 22.08.2019 позивач за зустрічним позовом зазначив ціну позову, яка орієнтовно складає 6 506 360,76грн, при цьому не надано доказів на підтвердження вартості нерухомого майна, щодо якого заявлено вимогу про визнання права власності і така вартість не вбачається з поданих ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" матеріалів зустрічної позовної заяви.

Будь-яких інших доказів, які б свідчили про вартість спірного майна, подана зустрічна позовна заява не містить, не подано таких доказів і до заяви про усунення недоліків зустрічної позовної заяви.

Посилання скаржника на те, що в матеріалах справи, наявний протокол про проведення аукціону (де й зазначається сума 6 506 360, 76 грн.), з якого і вбачається вартість майна, колегією суддів залишаються поза увагою як безпідставні та необґрунтовані з огляду на те, що пунктом 3 частини 3 статті 162 ГПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюють ся.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія дійшла до переконання, що позивач зобов`язаний був визначити і сплатити розмір судового збору за вимогу про визнання права власності на нерухоме майно, виходячи з вартості майна щодо якого виник спір.

Натомість позивачем за зустрічною позовною заявою заявлено клопотання про відтермінування сплати судового збору за зустрічною позовною заявою до закінчення розгляду справи №927/633/19 по суті.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія дійшла до висновку, що даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним, а отже, посилання позивача на складний фінансовий стан не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору в силу статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Щодо посилань скаржника на ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 02.08.2019 у справі №761/12145/17, якою звільнено позивача від сплати судового збору, судова колегія зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту вищевказаної ухвали, в обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач додав до касаційної скарги докази, з яких вбачається, що заявник немає доходу з 1 кварталу 2018 року по 4 квартал 2018 року та 1 квартал 2019 року.

З вищевказаного вбачається, що підстави для звільнення, на які посилається заявник в касаційній скарзі підпадають під дію частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", в якій зазначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", - право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

При цьому, як визначено у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

За таких обставин з урахуванням положень статті 129 Конституції України, відповідно до яких основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні відстрочення та розстрочення сплати судового збору, отже суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що вказане клопотання ТОВ "МІЛЛ ІНВЕСТ" про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що Товариством з обмеженою відповідальністю "МІЛЛ ІНВЕСТ" не усунуто недоліки зустрічної позовної заяви в строк, встановлений ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 27.08.2019, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про повернення зустрічної позовної заяви.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції.

Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 06.09.2019 у справі №927/633/19 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мілл Інвест" - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 06.09.2019 у справі №927/633/19 - залишити без змін.

Матеріали справи №927/633/19 повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Повний текст постанови підписано 27.11.2019.

Головуючий суддя В.В. Куксов

Судді Г.А. Кравчук

М.Л. Яковлєв