ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року

м. Київ

Справа № 905/115/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Міщенка І.С. - головуючого, Берднік І.С., Сухового В.Г.

за участю секретаря судового засідання - Кравченко О.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Технопарк-Донбас"

на постанову Східного апеляційного господарського суду у складі Слободін М.М. - головуючий, Россолов В.В., Склярук О.І. від 26 листопада 2018 року та рішення Господарського суду Донецької області у складі Кротінової О.В. від 23 травня 2018 року

за позовом керівника Маріупольської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі: 1. Державної азовської морської екологічної інспекції, 2. Ялтинської селищної ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Технопарк-Донбас"

про стягнення 2 426 090 грн.

(за участю представників: ГПУ - Савицька О.В.; Позивача-1 - Нежвицький В.Ю., Лебедєва Н.В.)

Історія справи

Фактичні обставини, встановлені судами

1. Відповідно до повідомлення Державного комітету рибного господарства України від 23.12.2016 №2К-85 Товариству з обмеженою відповідальністю "Технопарк-Донбас" (далі - ТОВ "Технопарк-Донбас", Відповідач) на 2017 рік встановлено частку добування (вилову) водних біоресурсів у натуральному (масовому) вигляді на спеціальне використання за видами у рибогосподарському водному об`єкті в Азовському морі (для здійснення промислу): бички в кількості 256,567 тон; надано право на спеціальне використання таких видів водних біоресурсів, на які не встановлюються ліміти або добування (вилов) яких здійснюється в межах прогнозу допустимого вилову, зокрема: оселедець черноморсько-азовський прохідний добувається як прилов і не лімітується, калкан азовський в межах загального ліміту, пелінгас вилучається в якості прилову.

2. 21.03.2017 в смт. Ялта Донецької області державними інспекторами Державної Азовської морської екологічної інспекції при здійсненні екологічного контролю виявлено порушення порядку спеціального використання водних біоресурсів при проведенні промислового вилову бичка ТОВ "Технопарк-Донбас", а саме підприємством допущено 100% прилов інших риб, а саме 1-а бригада виловила 484 особин пелінгасу, 28 особин калкану азовського, 2 особини чорноморсько-азовського оселедця; 2-а бригада підприємства виловила 277 особин пелінгасу, 19 особин калкану азовського, 1 особину чорноморсько-азовського оселедця, тобто фактично було проведено промисел даних видів риб, що в даний час в даному місці заборонено. При цьому у 1 бригади 98,3% пелінгасу та 75% калкана азовського, а у 2 бригади 81% пелінгасу та 89,5% калкана азовського не відповідали нормам промислового розміру, але зазначена риба у водойм випущена не була, знаряддя лову не приведені у неробочий стан, відповідних записів з даного приводу у Промислових журналах відповідальними особами не зроблено.

3. За фактом виявлених порушень 21.03.2017 складено акти перевірки улову на присутність риб непромислового розміру, протоколи №012698, №012674 про вчинення працівниками відповідача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 85 Кодексу України про адміністративне правопорушення та визначено кількість свіжовиловленої риби у неживому стані в кілограмах.

4. У подальшому постановами Першотравневого районного суду Донецької області від 24.04.2017 у справі №241/418/17 (№3/241/144/2017) та від 12.05.2017 у справі №241/416/17 (№3/241/143/2017) за наведеними вище фактами вказаних осіб було визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення у сфері природоохоронного законодавства та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

5. 21.07.2017 Державною Азовською морською екологічною інспекцією направлено ТОВ "Технопарк-Донбас" претензію №11 від 19.07.2017 про відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів у розмірі 2 426 090,20 грн., які обчислені за Методикою розрахунків збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої спільним наказом Міністерства аграрної політики України та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 12.07.2004 за №248/273 (далі - Методика).

Короткий зміст позовних вимог

6. У січні 2018 року керівник Маріупольської місцевої прокуратури № 1 (далі - Прокурор) в інтересах держави в особі Державної азовської морської екологічної інспекції (далі - Інспекція, Позивач-1) та (2) Ялтинської селищної ради звернувся з позовом до ТОВ "Технопарк-Донбас" про стягнення на користь Ялтинської селищної ради 2 426 090,20 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

7. Позов мотивовано порушенням працівниками Відповідача режиму рибальства в басейні Азовського моря, яке було зафіксовано протоколами про вчинення адміністративного правопорушення №012698, №012074 від 21.03.2017, судовими рішеннями про притягнення робітників Відповідача до адміністративної відповідальності та у свою чергу має наслідком відповідальність відповідача, як роботодавця, за порушенням порядку спеціального використання водних біоресурсів, передбачену Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", внаслідок чого Інспекцією на підставі Методики проведено розрахунок завданих державі збитків, які Відповідачем у добровільному порядку не відшкодовано.

8. Стосовно підстав для захисту інтересів держави Прокурор, з посиланням на статтю 131-1 Конституції України та статтю 23 Закону України "Про прокуратуру" зазначив, що позивачами, не зважаючи на наявність відповідних повноважень, тривалий час не вживалися заходи щодо примусового стягнення з відповідача завданої навколишньому природному середовищу шкоди у значному розмірі. Так, листом від 09.11.2017 № 17/8/7-2164/17 Інспекція повідомила Прокурора про здійснення нею розрахунку завданих державі збитків та направлення 21.07.2017 на адресу відповідача вимоги про їх відшкодування, а з відповідним позовом до суду про стягнення суми збитків Інспекція не зверталася у тому числі внаслідок відсутності коштів на сплату судового збору. У зв`язку з чим прокурором направлено на адреси позивачів відповідні повідомлення про представництво інтересів держави в суді.

Короткий зміст оскаржуваних рішення суду першої та постанови суду апеляційної інстанцій

9. Рішенням господарського суду Донецької області від 23 травня 2018 року, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 26 листопада 2018 року, позов задоволений. Стягнуто з Відповідача на користь Ялтинської селищної ради 2 426 090,20 грн. шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства.

10. Судами встановлено, що при вчиненні правопорушення у сфері природоохоронного законодавства рибалки ОСОБА_3 і ОСОБА_2 перебували у трудових відносинах із Відповідачем та виконували свої трудові (службові) обов`язки, а отже в силу вимог статті 1172 Цивільного кодексу України заподіяна такими особами шкода навколишньому середовищу підлягає відшкодуванню Відповідачем.

11. За наслідками дослідження змісту протоколів про адміністративне правопорушення та постанов Першотравневого районного суду Донецької області у справах №241/418/17 (№3/241/144/2017), №241/416/17 (№3/241/143/2017) судами встановлено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, як обов`язкової передумови для застосування до особи відповідальності у вигляді відшкодування збитків: протиправної поведінки (порушення порядку спеціального використання водних біоресурсів у вигляді вилову риби, забороненої для самостійного промислу); шкоди, завданої такою поведінкою; причинного зв`язку між протиправною поведінкою і шкодою; вини Відповідача. Отже, відповідно до статей 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" Відповідач зобов`язаний відшкодувати шкоду, завдану ним навколишньому природному середовищу, в повному обсязі.

12. Щодо розміру завданої шкоди (збитків), то її обрахування здійснено Інспекцією на підставі Методики, яка призначена для розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству України юридичними та фізичними особами (підприємцями) унаслідок незаконного (з порушенням правил рибальства і охорони водних живих ресурсів) добування або знищення запасів водних живих ресурсів у територіальних та внутрішніх водах, на континентальному шельфі та у виключній (морській) економічній зоні України. Перевіривши підстави та порядок обчислення розміру збитків по визначеній в Методиці формулі, суди дійшли висновків про його обґрунтованість.

13. Суд першої інстанції також в судовому рішенні встановив та визнав доведеними наявність визначених статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" правових підстав представництва Прокурором інтересів держави в особі її уповноважених органів: (1) Інспекції, яка відповідно до Положення про морські екологічні інспекції, затвердженого наказом Мінприроди України №312 від 11.08.2017: здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах; (2) Ялтинської селищної ради, до повноважень якої належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення (стаття 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", статті 15, 19 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"). При цьому названі уповноважені органи, зокрема Інспекція, не зважаючи на виявлення факту вчинення правопорушення ще у березні 2017 року та визначення розміру завданих державі збитків, обмежилась лише направленням на адресу відповідача 21.07.2017 відповідної претензії, проте у подальшому не здійснила заходів щодо примусового стягнення з відповідача заподіяних збитків.

14. У свою чергу апеляційний господарський суд перевірив правовий статус Позивачів, наведене в позовній заяві обґрунтування порушення інтересів держави та констатував наявне у Прокурора право на звернення до суду з даним позовом саме в інтересах Інспекції та Ялтинської селищної ради. Процесуальне питання щодо дотримання Прокурором визначеної статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" процедури представництва інтересів держави у даній справі апеляційний суд повторно не досліджував, оскільки допущені судом першої інстанції порушення в цій частині не були визначені Відповідачем в якості доводу його апеляційної скарги.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

15. Не погоджуючись із указаними судовими рішеннями, відповідач звернувся з касаційною скаргою, в якій просить їх скасувати, прийняти нове рішення про відмову в позові.

Аргументи учасників справи

Доводи Відповідача, який подав касаційну скаргу (узагальнено)

16. У порушення вимог статті 121 Конституції України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру" суди не дослідили наявності правових підстав для звернення Прокурора з даним позовом до суду в інтересах Інспекції та не звернули уваги на відсутність у Прокурора відповідних повноважень внаслідок не доведення останнім фактів нездійснення або неналежного здійснення суб`єктом владних повноважень - Інспекцією функцій щодо захисту інтересів держави самостійно.

17. Всупереч приписам статей 22, 1166 Цивільного кодексу України судами не встановлено наявність в діях відповідача всіх чотирьох складових цивільного правопорушення, зокрема вини останнього, оскільки у справі не доведено самого факту вилову відповідачем водних живих ресурсів. При цьому розрахунок завданої державі шкоди зроблений з порушенням Методики.

18. Суди дійшли безпідставного висновку про наявність саме у

Відповідача обов`язку з відшкодування шкоди на підставі статті 1172 Цивільного кодексу України, оскільки у справі відсутні докази наявності у Відповідача трудових відносин з особами, щодо яких складено протоколи про адміністративне правопорушення та виконання цими особами саме трудових обов`язків при незаконному вилові риби.

19. Судами порушено статті 71, 73 ГПК України, оскільки в якості доказу взяті до уваги пояснення експерта, тоді як жодних судових експертиз у праві не проводилось, тому такі пояснення є недопустимим доказом.

Позиція Прокурора у відзиві на касаційну скаргу

20. Прокурором належним чином обґрунтовано наявність правових підстав для захисту інтересів держави шляхом звернення до суду з позовом в інтересах Позивачів для примусового відшкодування збитків, завданих Відповідачем рибному господарству внаслідок порушення спеціального порядку використання водних біоресурсів.

21. Сам факт здійснення правопорушення у вигляді незаконного вилову риби та розмір заданих державі цим збитків належним чином обґрунтований та доведений у встановленому порядку.

Позиція Верховного Суду

Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої й апеляційної інстанцій

22. Щодо доводів касаційної скарги в пункті 16 Постанови Верховний Суд звертає увагу скаржника на положення статті 269 ГПК України, якою встановлено межі перегляду справи в суді апеляційної інстанції, який переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

23. Як встановлено судом апеляційної інстанції, апеляційна скарга Відповідача не містила доводів щодо недотримання Прокурором приписів статті 23 Закону України "Про прокуратуру" в частині доведення фактів нездійснення або неналежного здійснення визначеним ним суб`єктом владних повноважень функцій щодо захисту інтересів держави. У зв`язку з чим відповідні факти та докази, які їх підтверджують, не були предметом дослідження та правової оцінки суду апеляційної інстанції з огляду на визначені процесуальним законодавством межі перегляду справи в цьому суді. В силу імперативних приписів частин 1, 2 статті 300 ГПК України наведене унеможливлює розгляд Верховним Судом по суті відповідних доводів касаційної скарги.

24. Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

25. Приписами статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (частина 1). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (частина 4).

26. Так, факти вчинення правопорушення у сфері природоохоронного законодавства (незаконний вилов риби) рибалками ОСОБА_3 і ОСОБА_2 , які перебували у трудових відносинах із Відповідачем та під час вчинення правопорушення виконували свої трудові (службові) обов`язки, встановлені чинними судовими рішеннями у справах про адміністративне правопорушення (пункти 4, 11 Постанови). Відповідні судові рішення, які набрали законної сили, в силу частини 6 статті 75 ГПК України є обов`язковими для господарського суду у даній справі. Тому встановлені у цих судових рішеннях обставини, якими підтверджується наявність в діях Відповідача усіх складових цивільного правопорушення, обґрунтовано враховані судами попередніх інстанцій при вирішенні спору у даній справі. Указані обставини в порядку, встановленому частиною 5 статті 75 ГПК України, Відповідачем не спростовані.

27. При цьому, як вірно зазначено судом апеляційної інстанції, у правовідносинах щодо заподіяння шкоди діє презумпція вини правопорушника (статті 614, 1166 Цивільного кодексу України). Отже Позивачі та Прокурор не повинні доводити наявність вини Відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, саме на Відповідача у даному випадку покладено процесуальний обов`язок доведення відсутності вини у спричиненні збитків, який останнім виконаний не був.

28. З огляду на зазначене в пунктах 24-27 Постанови та визначені статтею 300 ГПК України межі розгляду справи судом касаційної інстанції доводи скаржника в пунктах 17, 18 Постанови Верховним Судом відхиляються, оскільки зводяться до посилань на недоведеність факту вчинення Відповідачем цивільного правопорушення та розміру завданих збитків з формальним наведенням приписів законодавства, якими врегульовано підстави цивільної відповідальності особи.

29. Також Верховним Судом не виявлено стверджуваних Відповідачем (пункт 19 Постанови) порушень судами норм процесуального права, оскільки відповідно до статті 71 ГПК України судом першої інстанції враховано пояснення саме спеціаліста щодо проведеного розрахунку завданих державі збитків, який з`явився до суду за його викликом.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

30. Під час касаційного розгляду Верховним Судом не встановлено неправильного застосування судами норм матеріального чи порушення норм процесуального права. Оскаржувані судові рішення прийняті за результатами повного, всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи і підстав для її зміни чи відміни, за мотивів наведених у касаційній скарзі, Верховний Суд не вбачає.

Керуючись статтями 300, 301, 306, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Технопарк-Донбас" залишити без задоволення.

2. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 26 листопада 2018 року та рішення Господарського суду Донецької області від 23 травня 2018 року у справі № 905/115/18 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Міщенко І.С.

Судді Берднік І.С.

Суховий В.Г.