СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

25.11.2019 Справа № 922/456/19

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Пуль О.А., суддя Білоусова Я.О., суддя Тарасова І.В.;

за участі секретаря судового засідання Крупи О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну прокуратури Харківської області (вх.№3148Х/2) на рішення господарського суду Харківської області від 09.09.2019 у справі №922/456/19 (повний текст рішення підписано 19.09.2019 колегією суддів у складі: головуючий суддя Шарко Л.В., суддя Байбак О.І., суддя Лаврова Л.С. у приміщенні господарського суду Харківської області)

за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури №5 в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області, м.Харків,

до 1.Приватного акціонерного товариства Альянс, м.Київ,

2.Приватного акціонерного товариства Зміївська овочева фабрика, смт.Слобожанське,

3. Акціонерного товариства Мегабанк, м.Харків,

про визнання недійсними договорів та скасування їх державної реєстрації та розірвання договору, -

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2019 року Харківська місцева прокуратура №5 в інтересах держави, в особі Регіонального Відділення Фонду державного майна України по Харківській області звернулася до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідачів - ПрАТ "Альянс", ПрАТ Зміївська овочева фабрика та ПАТ МЕГАБАНК, в якій просив: - визнати недійсним іпотечний договір №ГД-11/2008-з-1 від 28.09.2018, укладений між ПрАТ Зміївська овочева фабрика та ПАТ МЕГАБАНК, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Лавіндою Н.О. та зареєстрований за №3664 у частині передачі нежитлової будівлі 3-2, загальною площею 897,2 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 101, номер запису по право власності 24225604 та 24214289, що розташована за адресою: Харківська область, м.Харків, вул.Літакова,1З, скасувавши його державну реєстрацію; - визнати недійсним договір купівлі - продажу 1/2 частини нежитлової будівлі, серія та номер: р.№3526, виданий 27.12.2017, видавник: Малахова 7.1. приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу, який укладений між Приватним акціонерним товариством Альянс та Приватним акціонерним товариством Зміївська овочева фабрика, скасувавши його державну реєстрацію; - визнати недійсним договір купівлі - продажу 1/2 частини нежитлової будівлі, серія та номер: р.№3541, виданий 28.12.2017, видавник: Малахова Г.І. приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу, який укладений між Приватним акціонерним товариством Альянс та Приватним акціонерним товариством Зміївська овочева фабрика, скасувавши його державну реєстрацію; - розірвати договір купівлі - продажу від 06.07.2006 №1177 об`єкта незавершеного будівництва Розширення дитячого комбінату на 280 місць з прибудовою корпусу на 4 групи з плавальним басейном за адресою: місто Харків, вулиця Самольотна (Літакова), 13, що розташований на земельній ділянці, розміром орієнтовно 0,60 га, який укладено між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області та Закритим акціонерним товариством Альянс.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами опрацювання інформації, отриманої у порядку вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру» з Регіонального відділення Фонду державного майна по Харківській області, встановлено порушення вимог законодавства України під час відчуження державного майна на території Основ`янського району м.Харкова.

Керівник Харківської місцевої прокуратури № 5 звернувся з даним позовом в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області у порядку статті 131-1 Конституції України, статей 4, 53 Господарського процесуального кодексу України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Підставами для представництва інтересів держави та звернення до суду із даним позовом прокурор зазначає те, що Фондом державного майна України як органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у відповідних правовідносинах, тривалий час захист державних інтересів у частині контролю за виконанням умов договору купівлі-продажу об`єкту приватизації державним органам приватизації, а саме: Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області належним чином не здійснюється, що відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави з метою їх захисту.

Рішенням господарського суду Харківської області від 09.09.2019 у справі №922/456/19 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Прокурор з рішенням суду першої інстанції не погодився, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм чинного законодавства, просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 09.09.2019 у справі №922/456/19 та ухвали нове, яким задовольнити позов прокурора. Здійснити перерозподіл судових витрат у справі. Справу розглянути за участі представника прокуратури Харківської області.

Апеляційна скарга мотивована, зокрема, тим, що не здійснення відповідними органами повноважень щодо захисту інтересів держави є підставою для представництва в суді інтересів держави відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру». У спірних правовідносинах позивачем у справі РВ ФДМУ по Харківській області до цього часу не вжито жодних заходів реагування. Оскільки порушення інтересів держави відбулося, у тому числі через порушення, допущені органами, наділеними відповідними повноваженнями щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, то участь прокурора у судовому розгляді даної справи відповідно до ст.53 Господарського процесуального кодексу України є обов`язковою.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою прокуратури Харківської області на рішення господарського суду Харківської області від 09.09.2019 у справі №922/456/19. Повідомлено учасників справи про призначення розгляду апеляційної скарги на 25.11.2019 об 11:30 год. Встановлено учасникам справи п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзивів на апеляційну скаргу з доказами його надсилання учасникам справи. Встановлено учасникам справи строк до 18.11.2019 для подання заяв, клопотань тощо. Витребувано у учасників справи оригінали документів для огляду у судовому засіданні, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення і мають значення для справи; витяги з Єдиного держреєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на день розгляду апеляційної скарги.

30.10.2019 від АТ «Мегабанк» до суду надійшов відзив (вх.№10264) на апеляційну скаргу.

31.10.2019 позивач звернувся до суду з поясненнями (вх.№10281) у справі.

01.11.2019 до суду від ПрАТ «Зміївська овочева фабрика» надійшов відзив (вх.№10331) на апеляційну скаргу.

15.11.2019 прокурор надав суду відповіді (вх.№10820, №11091) на відзиви відповідачів.

25.11.2019 від представника ПрАТ «Зміївська овочева фабрика» до суду надійшла заява (вх.№11104), в якій просить суд відкласти судове засідання на іншу дату у зв`язку з неможливістю бути присутнім представника відповідача у судовому засіданні.

Судова колегія, розглянувши заяву про відкладення розгляду справи, дійшла висновку про відмову у її задоволенні у зв`язку з недоведеністю, оскільки до даного клопотання не додано жодного доказу на підтвердження зайнятості представника юридичної особи в інших судових засіданнях 25.11.2019. Крім того, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 явка сторін не визнавалась обов`язковою.

Колегією суддів встановлено, що згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Верховного Суду від 16.10.2019 справу №912/2385/18 разом із касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвалою Великою Палати Верховного Суду від 07.11.2019 у справі 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) прийнято до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019; призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24.03.2020.

Вказана ухвала мотивована тим, що за висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 Господарського процесуального кодексу України, статтею 23 Закону України Про прокуратуру, рішеннями Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008, від 20.12.2017 №2-р/2017, від 05.06.2019 року №4-р(II)/2019, від 20.06.2019 №6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, у позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі №924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи №587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

На думку колегії суддів касаційного господарського суду, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво у суді законних інтересів держави ("якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень"), не можна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на різну судову практику щодо зазначених питань.

Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором; відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що відповідно до частини 4 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Верховний Суд, серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 45 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Велика Палата Верховного Суду у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що подібність правовідносин означає, зокрема, схожість суб`єктного складу учасників господарських відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, підстав позову, а також умов застосування правових норм.

Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи.

Апеляційним господарським судом встановлено, що з позовом у даній справі звернувся керівник Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області, посилаючись на те, що органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у відповідних правовідносинах, не вжито заходів щодо захисту інтересів держави.

Оскільки результат перегляду в апеляційному порядку судового рішення у справі №922/456/19 безпосередньо пов`язаний із результатом касаційного перегляду судових рішень у подібних правовідносинах у справі №912/2385/18 Великою Палатою Верховного Суду, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для зупинення провадження у даній справі.

Керуючись ст.234, 228-229 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

УХВАЛИЛА:

Зупинити провадження у справі №922/456/19 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Сторонам невідкладно повідомити Східний апеляційний господарський суд про результати розгляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення. Порядок і строки її оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.А. Пуль

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя І.В. Тарасова