РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.11.2019справа №910/6885/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу №910/6885/19

за позовом державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (08300, Київська обл., Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7; ідентифікаційний код 20572069)

до Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45; ідентифікаційний код 21602826)

про визнання недійсним рішення від 19.03.2019 №60/8-р/к,

за участю представників:

позивача - Федоренка М.В. (ордер від 19.08.2019 серія КС №514982);

відповідача - Тацишиної О.П. (довіреність від 12.11.2019 № 60-03/8д).

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (далі - Підприємство) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (далі - Відділення) про визнання недійсним рішення від 19.03.2019 №60/8-р/к «Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу» у справі №2/2-р-02-05-17 (далі - рішення №60/8-р/к).

Позовні вимоги мотивовано тим, що:

- 19.03.2019 Відділенням прийнято рішення №60/8-р/к, яким:

визнано, що протягом періоду з 01.01.2016 по 01.01.2017 позивач займав монопольне (домінуюче) становище на ринку послуг з обробки вантажів в аеропорту, а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, як такий, що не має на цьому ринку жодного конкурента в територіальних межах аеропорту «Бориспіль» (пункт 1 рішення №60/8-р/к);

визнано дії Підприємства, які полягають у встановленні економічно необґрунтованої вартості послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу порушенням, передбаченим пунктом 2 статті 50, пунктом 1 частини другої статті 13 Закону України «Про захист економічної конкуренції» (далі - Закон), у вигляді зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку послуг з обробки вантажів в аеропорту «Бориспіль», а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, шляхом встановлення таких цін чи інших умов придбання або реалізації товару, які неможливо було б встановити за умов існування значної конкуренції на ринку (пункт 2 рішення №60/8-р/к);

за порушення, вказане в пункті 2 резолютивної частини рішення №60/8-р/к, накладено на Підприємство штраф у сумі 68 000 грн. (пункт 3 рішення №60/8-р/к);

зобов`язано позивача привести вартість послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу до економічно обґрунтованого рівня у місячний строк з дня отримання рішення №60/8-р/к, про що повідомити Відділення протягом п`яти днів з дня виконання зобов`язальної частини рішення №60/8-р/к (пункт 4 рішення №60/8-р/к);

- відповідачем при визначенні монопольного (домінуючого) становища Підприємства на ринку надання послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу не проведені дослідження ринку, визначені Методикою визначення монопольного (домінуючого) становища суб`єктів господарювання на ринку, затвердженої розпорядженням Антимонопольного комітету України від 05.03.2002 №49-р, а саме: не проведено аналіз послуги з обробки вантажів в аеропорту на ознаки подібності, аналогічності послуг з обробки вантажу, під час перевезень іншими видами транспорту, що призвело до неврахування 99,995% послуг обробки вантажів; не проведено аналіз послуги з інформування про надходження вантажу до аеропорту на ознаки подібності споживчих характеристик, що призвело до неврахування 70,21% послуг з інформування вантажоотримувачів лише на території аеропорту, адже інформування вантажоотримувачів може здійснюватися не лише телеграмою, а й іншими видами зв`язку; послуга з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу є складовою частиною послуги з обробки вантажу, тобто є проміжним результатом діяльності позивача при наданні послуги з обробки вантажу, а тому її не можна визначити як окремий товар; не визначено склад суб`єктів господарювання (конкурентів) та їхні частки на ринку; визначено територіальними межами ринку територію одного підприємства; не проведено дослідження рівня цін на послуги на відповідних суміжних територіях; можливості переміщення пропозиції товару між цими територіями; ступеню відкритості ринку; загального обсягу ринку надання послуг; не проведено повне дослідження наявності/відсутності бар`єрів для вступу в ринок інформування вантажоотримувачів; не наведено підстав та доказів щодо визначення часових меж з 01.01.2016 по 01.01.2017.

2. Стислий виклад заперечень відповідача

Відповідач 17.07.2019 подав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив про те, що: у прийнятті оскаржуваного рішення №60/8-р/к Відділення АМК діяло у межах своїх повноважень, у порядок та спосіб, встановлений Законом; висновки, викладені у рішенні №60/8-р/к, відповідають фактичним обставинам справи №2/2-р-02-05-17 та є обґрунтованими; відповідачем надано належну оцінку обставинам справи №2/2-р-02-05-17 та прийнято законне та обґрунтоване рішення №60/8-р/к про встановлення порушення законодавства про захист економічної конкуренції та про притягнення позивача як порушника до визначеної Законом відповідальності.

3. Процесуальні дії у справі

Ухвалою господарського суду міста Києва від 03.06.2019 позовну заяву Підприємства залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

10.06.2019 позивачем подано суду документи на виконання ухвали суду від 03.06.2019.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 12.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 01.07.2019.

У підготовчому засіданні 01.07.2019 оголошено перерву на 29.07.2019.

05.08.2019 позивач подав суду відповідь на відзив, в якій зазначив про те, що рішення №60/8-р/к має бути визнане недійсним, оскільки: Відділенням АМК неповно з`ясовано обставини, зокрема, щодо визначення товарного ринку та меж товарного ринку; рівня рентабельності за 2016 рік; обов`язку Підприємства стосовно встановлення цін відповідно до затвердженого фінансового плану; невідповідності викладених в рішенні №60/8-р/к висновків деяким обставинам справи, у вигляді обґрунтування порушення, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 13 Закону (встановлення таких цін чи інших умов придбання або реалізації товару, які неможливо було б встановити за умов існування значної конкуренції на ринку) неоднаковим порядком припинення надання послуги з інформування.

13.09.2019 позивач подав суду письмові пояснення, в яких фактично виклав доводи позовної заяви.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.10.2019 Закрити підготовче провадження та призначити справу №910/6885/19 до судового розгляду по суті на 18.11.2019.

Представник позивача у судовому засіданні 18.11.2019 оголосив вступне слово та підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача оголосив вступне слово та заперечив проти задоволення позовних вимог.

Суд, заслухавши вступне слово представників учасників справи, з`ясувавши обставини, на які посилаються учасники справи, дослідив в порядку статей 209 і 210 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) докази у справі.

Після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

Представники учасників справи виступили з промовами (заключним словом), в яких посилалися на обставини і докази, досліджені у судовому засіданні.

У судовому засіданні 18.11.2019 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.

Судом згідно з вимогами статей 222 і 223 ГПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням №60/8-р/к, зокрема:

- визнано, що протягом періоду з 01.01.2016 по 01.01.2017 Підприємство займало монопольне (домінуюче) становище на ринку послуг з обробки вантажів в аеропорту, а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, як таке, що не має на цьому ринку жодного конкурента в територіальних межах аеропорту «Бориспіль» (пункт 1 рішення №60/8-р/к);

- визнано дії Підприємства, які полягають у встановленні економічно необґрунтованої вартості послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу порушенням, передбаченим пунктом 2 статті 50, пунктом 1 частини другої статті 13 Закону, у вигляді зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку послуг з обробки вантажів в Аеропорту, а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, шляхом встановлення таких цін чи інших умов придбання або реалізації товару, які неможливо було б встановити за умов існування значної конкуренції на ринку (пункт 2 рішення №60/8-р/к);

- за порушення, вказане в пункті 2 резолютивної частини рішення №60/8-р/к, накладено на Підприємство штраф у сумі 68 000 грн. (пункт 3 рішення №60/8-р/к);

- зобов`язано Підприємство привести вартість послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу до економічно обґрунтованого рівня у місячний строк з дня отримання рішення №60/8-р/к, про що повідомити Відділення протягом п`яти днів з дня виконання зобов`язальної частини рішення №60/8-р/к (пункт 4 рішення №60/8-р/к).

Судом встановлено, що Підприємство звернулося до господарського суду з позовом про визнання недійсним рішення №60/8-р/к в межах зазначеного у частини першої статті 60 Закону строку (28.05.2019).

Рішенням №60/8-р/к встановлено таке.

Підприємство є державним підприємством цивільної авіації України, яке входить до сфери управління Міністерства інфраструктури України, а також є юридичною особою, має самостійний баланс, свій розрахунковий та інші рахунки (в тому числі валютні), власну печатку, емблему і штампи єдиних зразків зі своїм найменуванням.

Міжнародний аеропорт «Бориспіль» є найбільшим і найпотужнішим в Україні. Технічні можливості аеродрому аеропорту «Бориспіль» є унікальними для України (злітно-посадкова смуга довжиною 4 000 м і шириною 60 м дозволяє приймати повітряні судна всіх типів цілодобово, в тому числі в умовах обмеженої видимості). Міжнародний аеропорт «Бориспіль» є також єдиним аеропортом України, з якого виконуються трансконтинентальні рейси.

Підприємство має вантажний термінал загальною площею 19 906 кв.м., до складу якого входять, зокрема: склад тимчасового зберігання з пропускною здатністю 2 686 палето/місць, 805,8 тон, склад механізованої обробки вантажів, спеціалізований склад для зберігання небезпечних вантажів різних класів небезпеки, спеціалізований склад для зберігання радіоактивних небезпечних вантажів, спеціалізований склад для зберігання цінних вантажів, автоматизована система обліку вантажів, спецтехніка для механізованої обробки вантажів тощо. Крім того, на території вантажного терміналу розміщуються: структурні підрозділи митниці, пункт митного контролю, санітарно-карантинний пункт, державна екологічна інспекція, пункт з карантину рослин, пункт державного ветеринарно- санітарного контролю та нагляду на державному кордоні та транспорті, офіси представництв (генеральних агентів) авіакомпаній та транспортно-експедиторських компаній.

Вантажний термінал аеропорту представляє сукупність будівель і споруд, призначених для експортно-імпортних вантажів, а також для розміщення обслуговуючого персоналу вантажного терміналу, департаменту внутрішньої безпеки, засобів механізації та автотранспорту.

Наказом генерального директора Підприємства від 20.05.2014 №01-07-469 затверджено технологічний документ - Правила обслуговування вантажу та пошти в ДП МА «Бориспіль» (далі - Правила), якими визначено порядок обслуговування вантажів та пошти, які надходять/відправляються до/з Підприємства.

Відповідно до Правил обслуговування вантажів, що надходять до аеропорту, здійснюється працівниками вантажного терміналу та передбачає таке: розвантаження відповідного рейсу (вивантаження вантажів/пошти з повітряного судна), отримання супровідних документів (авіавантажних накладних тощо), транспортування вантажів на склад тимчасового зберігання, вивантаження та розміщення вантажів на даному складі, сортування вантажів згідно з авіанакладними, приймання вантажів після їх розміщення на складі та реєстрація вантажів в автоматичній системі управління.

За інформацією суб`єктів господарювання, які отримують послуги з обробки вантажів в аеропорті «Бориспіль» (далі - споживачі послуги), обрання способу перевезення вантажу саме авіаційним транспортом зумовлено певними чинниками, зокрема: спроможністю аеропорту «Бориспіль» приймати літаки з великою злітною масою, в тому числі вантажних; швидкості доставки вантажу (на відміну від інших видів транспорту); зручності; географічною віддаленістю контрагентів, які знаходяться на інших континентах; спеціальними вимогами щодо дотримання температурного режиму транспортування і зберігання вантажу (враховуючи особливості вантажів, що транспортуються (термолабільні, швидкопсувні, небезпечні тощо)) та ін. Окремі споживачі послуги зазначили, що спосіб перевезення вантажів визначається контрагентами, з якими укладено відповідні договори.

При цьому, споживачі послуги повідомили, що всі переміщення імпортних та експортних товарів через державний і митний кордон відповідно до законодавства України мають здійснюватися виключно через пункти пропуску, відкриті для відповідного транспортного сполучення, а Підприємство є міжнародним пунктом пропуску для авіаційного сполучення та має всю необхідну інфраструктуру та суміжні служби, необхідні для обробки вантажу та його митного оформлення, зокрема, органи ДФС, митницю, служби екологічного, радіологічного, фітосанітарного та санітарно-епідеміологічного державного контролю.

Крім того, споживачі послуги зазначили, що не мають можливості скористатися послугою обробки вантажів в аеропорті, зокрема, експортних та імпортних, інших суб`єктів господарювання, оскільки послуги даного характеру надаються виключно Підприємством.

Споживачі послуги також вказали, що вантажі, які надходять до аеропорту «Бориспіль», автоматично розвантажуються та розміщуються на склад тимчасового зберігання під митним контролем, а отримати вантаж і перемістити його до іншого складу можливо лише після того, як вантаж буде розвантажено з літака і розміщено на складі аеропорту.

Підпунктом 9.6.2 пункту 9.6 Правил визначено, що одразу після реєстрації вантажу, але не пізніше години від отримання документів, відповідальний агент з роботи з клієнтами здійснює надсилання вантажоодержувачу повідомлення про надходження на його адресу вантажу.

Згідно з підпунктом 9.6.3 пункту 9.6 Правил якщо немає окремої письмової домовленості з вантажоодержувачем, повідомлення надсилаються телеграфним способом на поштову адресу, що зазначена в авіавантажній накладній.

Договором про обробку вантажів в аеропорті, який має типову форму та укладається Підприємством з споживачами послуги (далі - Договір), визначено, що аеропорт надає споживачам послуги з обробки вантажів (вантаж - це майно, крім бортових припасів та багажу, що перевозиться на борту повітряних суден) за переліком та цінами, що перелічені в пункті 2.1 Договору, а споживачі послуги оплачують отримані послуги відповідно до умов Договору.

До переліку супутніх послуг до послуги з обробки вантажів в аеропорті входять послуги з:

- термінального обслуговування;

- зберігання вантажів загального призначення;

- зберігання спеціальних вантажів;

- інші послуги, до яких належать послуги, зокрема з: прискореної обробки вантажу з прильоту/вильоту повітряного судна; інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу; навантаження/розвантаження автотраків на вантажному складі Підприємства; маркування вантажу на вантажному складі Підприємства; приймання небезпечних вантажів до авіаційного перевезення з оформленням Checklist; складання декларації небезпечного вантажу; збереження вантажів в термоконтейнерах.

Послуги з обробки вантажів в аеропорті (Послуга-1) та послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу (Послуга-2) є окремими та складають вертикально суміжні ринки.

Послуга-1 є основною та включає в себе Послугу-2, а надання Послуги-2 неможливе без надання Послуги-1.

За таких обставин, товарними межами ринку є послуги з обробки вантажів в аеропорті, а саме послуга з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, оскільки після реєстрації вантажу Підприємство інформує (надсилає повідомлення) вантажоодержувачу про надходження на його адресу вантажу.

Так як вантажі, які надходять до аеропорту «Бориспіль», автоматично розвантажуються з літака працівниками аеропорту та розміщуються на склад тимчасового зберігання Підприємства під митним контролем, споживачам фізично неможливо отримати ці вантажі та перемістити їх на інші склади тимчасового зберігання, не скориставшись послугою Підприємства з обробки вантажів в аеропорті, яка включає в себе послугу з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу.

Враховуючи зазначене, територія, в межах якої споживач може легко задовольнити свій попит на певний товар (послугу), обмежена територією аеропорту, а тому територіальними (географічними) межами ринку послуг з обробки вантажів в аеропорті (послуг з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу) є територія аеропорту «Бориспіль».

Часовими межами ринку визначено період з 01.01.2016 по 01.01.2017, протягом якого залишалась незмінною структура ринку, співвідношення попиту та пропозицій на ньому.

Листом від 06.09.2017 №01-22/5-32 (вх. Відділення від 12.09.2017 №01-11-2480) Підприємство повідомило про те, що не володіє інформацією щодо суб`єктів господарювання, які на території Міжнародного аеропорту «Бориспіль» можуть надавати (або надавали) послуги з обробки вантажів в аеропорті протягом 2016-2017 років.

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській області листом від 26.09.2017 №13-09-4712 (вх. Відділення від 02.10.2017 №01-08-2735) повідомило, що у його області відсутні договори оренди державного майна - частин приміщень вантажного терміналу, розташованого на території Підприємства, з метою використання для надання послуг з обробки вантажів в аеропорті «Бориспіль».

Дослідження ринку послуг з обробки вантажів в аеропорті, а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, свідчить про наявність значних економічних, організаційних та адміністративних обмежень, які перешкоджають новим суб`єктам господарювання вийти на даний товарний ринок та конкурувати на ньому з нині діючим суб`єктом господарювання.

Економічні обмеження полягають у необхідності значних капіталовкладень для вступу нових суб`єктів господарювання на зазначений та суміжний ринки (оренда земельної ділянки та будівництво приміщень, або оренда приміщень вантажного терміналу, придбання відповідного транспорту, обладнання та інвентарю, залучення персоналу тощо) із значним періодом їх окупності.

До економічних обмежень вступу на досліджуваний та пов`язаний з ним суміжний ринок послуг з обробки вантажів в аеропорту та послуг з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу також можна віднести необхідність здійснення додаткових витрат для забезпечення відповідності вимогам пожежної, екологічної, санітарно-епідеміологічної, ветеринарної безпеки, облаштування території тощо.

До організаційних обмежень можна віднести стабільність послуг з обробки вантажів в аеропорту протягом тривалого періоду часу, що обумовлена певною специфікою надання таких послуг, зокрема необхідністю здійснення своєчасного термінального обслуговування вантажу та його зберігання, що обмежує вступ нових суб`єктів господарювання на цей товарний ринок.

Адміністративні обмеження пов`язані із необхідністю одержання в оренду приміщень вантажного терміналу та підготовки відповідного персоналу.

Наведене свідчить про наявність суттєвих бар`єрів для вступу на досліджуваний ринок послуг з обробки вантажів в аеропорті та, пов`язаний з ним, суміжний ринок послуг з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, та неможливість вступу на цей товарний ринок нових учасників у короткі строки (протягом 1 - 2 років).

У вересні 2014 року Підприємством та державним підприємством «Поліграфічний комбінат «Зоря» (далі - Комбінат) було укладено договір від 10.09.2014 №02.4-12.6-651 про обробку вантажів в аеропорту (далі - Договір від 10.09.2014), яким визначено, зокрема, перелік та ціни послуг з обробки вантажів (пункт 2.1 Договору від 10.09.2014), порядок розрахунків та механізм зміни вартості послуг.

Крім того, пунктом 7 Договору від 10.09.2014 визначено строк його дії до 31.12.2015.

Разом з тим, Договором від 10.09.2014 не було передбачено можливість його пролонгації.

Згідно з умовами пункту 2.1 Договору від 10.09.2014 вартість супутньої послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу за одне повідомлення в межах України на дату укладення Договору від 10.09.2014 становила 30 грн без ПДВ.

Після закінчення дії Договору від 10.09.2014, тобто у 2016 році Підприємство надалі продовжувало надавати послуги Комбінату, при цьому, вартість такої послуги було підвищено аеропортом в односторонньому порядку до 130 грн. без ПДВ (акти про надання послуг: від 25.05.2016; від 21.06.2016, від 23.06.2016; від 12.07.2016; від 28.07.2016; від 15.08.2016) та до 175 грн. без ПДВ (акти про надання послуг: від 29.09.2016, від 03.10.2016 та від 17.10.2016).

Комбінат зазначив, що жодних повідомлень від Підприємства про підвищення вартості послуг не отримував.

За інформацією, наданою Підприємством листом від 06.12.2016 №01-22/5-64 (вх. Відділення від 13.12.2016 №01-11-3198; далі - Лист-1), «основною вартісною складовою послуги «Інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу» є тарифи на послуги телеграфного зв`язку загального користування, встановлені ПАТ«Укртелеком», а саме: «Передавання телеграми в межах України, за слово».

Своїм Наказом від 23.10.2015 № 946 «Про затвердження тарифів на послуги телеграфного зв`язку загального користування» ПАТ «Укртелеком» встановило нові тарифи на зазначені послуги, які вводились поетапно, при цьому з 01.11.2015 р. збільшено тариф за слово в 2 рази (з 1 грн. з ПДВ до 2 грн. з ПДВ за слово) та до 01.09.2016р. - ще три підвищення вартості.

На підставі тарифів ПАТ «Укртелеком» на послуги з телеграфного зв`язку ДП «МА «Бориспіль» поетапно підвищив вартість послуги «Інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, в межах України» з 55 грн. без ПДВ за телеграму з 01.01.2016 до 175 грн без ПДВ за телеграму з 01.09.2016» (мова оригіналу).

Відповідно до наданих аеропортом Витрат на послуги вантажного терміналу Підприємства, затверджених в.о. генерального директора, з 01.01.2016 вартість послуги визначена у сумі 55 грн. без ПДВ (редакція 12 від 01.12.2015 №03.1-30-109); з 01.03.2016 по 31.08.2016 - 130 грн. без ПДВ та з 01.09.2016 - 175 грн. без ПДВ (зміни (редакція 01) від 22.01.2016 №38-30-2).

Слід зазначити, що для нових контрагентів вартість послуги у сумі 130 грн. без ПДВ була встановлена з 01.03.2016 по 31.08.2016, а для контрагентів, з якими на момент затвердження даної вартості укладені угоди про надання такої послуги - з 15.03.2016 по 31.08.2016 - 130 грн. без ПДВ, та з 01.09.2016 - 175 грн. без ПДВ (зміни (редакція 02) від 24.02.2016 №38-30-12).

Згідно з листом Київської міської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком» від 21.04.2016 №820000/82к100-2/495, надісланого на адресу Підприємства, між вказаними суб`єктами господарювання було досягнуто домовленості щодо встановлення тарифу передавання телеграми в межах України для інформування одержувачів про прибуття вантажів до аеропорту протягом 2016 року у сумі 2,50 грн. без ПДВ за слово.

Проте, у Листі-1 Підприємство повідомило Відділенню таке: «Проаналізувавши значне підвищення ПАТ «Укртелеком» тарифів з 01.01.2016р. в порівнянні до діючих тарифів в 2015р. в 3 рази (з 0,83 грн. без ПДВ за слово до 2,50 грн. без ПДВ за слово) та, при цьому, значне зростання витрат аеропорту на оформлення телеграм, ДП МА «Бориспіль» прийняв рішення не переглядати встановлені з 01.01.2016р., з 01.03.2016р. та з 01.09.2016р. вартості послуги «Інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу» та залишити діючі» (мова оригіналу).

Листом без дати №1809-вих-80Б731-80Б-922-2017 (вх. Відділення від 29.06.2017 №01-11-93-К) ПАТ «Укртелеком» надало Відділенню інформацію стосовно динаміки змін вартості послуг телеграфного зв`язку, що надавалися всім категоріям споживачів протягом 2014-2016 років.

Так, протягом 2014-2016 років для Підприємства були встановлені такі тарифи:

- у період з 10.07.2014 по 31.10.2015 (відповідно до додатку 1 до наказу від 20.06.2014 №292): 0,833 грн. (без ПДВ) - за слово звичайної телеграми по Україні; 6 грн. (без ПДВ) - за слово телеграми до країн СНД; 12,50 грн. (без ПДВ) - тарифний збір; 17,50 грн. (без ПДВ) - доставка телеграм, адресованих до пунктів, які не мають засобів телеграфного зв`язку - поштою рекомендована;

- у період з 01.11.2015 по 31.12.2015 (відповідно до додатку 1 до наказу від 23.10.2015 №946): 1,167 грн. (описка у написанні, згідно з наказом - 1,667 грн.) (без ПДВ) - за слово звичайної телеграми по Україні; 8,333 грн. (без ПДВ) - за слово телеграми до країн СНД; 17,50 грн. (без ПДВ) - тарифний збір; 17,50 грн. (без ПДВ) - доставка телеграм, адресованих до пунктів, які не мають засобів телеграфного зв`язку - поштою рекомендована;

- у період з 01.01.2016 по 31.12.2016 (відповідно до додатку 2 до наказу від 23.10.2015 №946): 2,50 грн. (без ПДВ) - за слово звичайної телеграми по Україні; 8,333 грн. (без ПДВ) - за слово телеграми до країн СНД; 17,50 грн. (без ПДВ) - тарифний збір; 17,50 грн. (без ПДВ) - доставка телеграм, адресованих до пунктів, які не мають засобів телеграфного зв`язку - поштою рекомендована.

Також, ПАТ «Укртелеком» зазначило, що тарифи для Підприємства протягом 2016 року не змінювалися, про що було повідомлено аеропорт листом Київської міської філії ПАТ «Укртелеком» від 21.04.2016 №820000/82к100- 2/495.

Відповідно до інформації щодо динаміки зміни вартості послуг телеграфного зв`язку, що надавалися ПАТ «Укртелеком» для Підприємства за 2014-2016 роки, наданою Відділенню аеропортом листом від 09.03.2017 №01-22/5-14 (вх. Відділення від 14.03.2017 №01-11-757; далі - Лист-2), протягом 2014-2016 років вартість передавання телеграми в межах України (за слово) категорії «Звичайна» становила: з 10.07.2014 - 0,833 грн. (без ПДВ); з 01.11.2015 по 31.12.2015 - 1,667 грн. (без ПДВ); з 01.01.2016 по 31.12.2016 - 2,50 грн. (без ПДВ).

Тобто з листопада 2015 року (1,667 грн.) по відношенню до чинного протягом 2016 року (2,50 грн.) вартість передавання телеграми в межах України (за слово) категорії «Звичайна» збільшилася у 1,5 рази.

Разом з тим, незважаючи на підвищення ПАТ «Укртелеком» з 01.11.2015 тарифів, зокрема, за 1 слово звичайної телеграми в межах України (з 0,833 грн. до 1,667 грн.), які діяли протягом листопада-грудня 2015 року, Підприємство не переглядало вартість послуги протягом вказаного періоду.

Вартість послуги, що надавалася аеропортом протягом періоду з серпня 2014 року по грудень 2016 року, становила: з 11.08.2014 до 31.12.2015 - 50 грн. (без ПДВ); з 01.01.2016 до 29.02.2016 - 55 грн. (без ПДВ); з 01.03.2016 до 31.08.2016 - 130 грн. (без ПДВ); з 01.09.2016 - 175 грн. (без ПДВ).

Отже, вартість послуги, яка діяла протягом 2015 року (50 грн.), по відношенню до чинної з 01.03.2016 вартості послуги (130 грн.) збільшилася у 2,6 рази, а по відношенню до чинної з 01.09.2016 вартості послуги (175 грн.), збільшилася у 3,5 рази.

Згідно з інформацією, наданою Підприємством, вартість послуги встановлювалася з урахуванням розрахунку витрат на послугу, здійсненого службою планування та аналізу Підприємства (далі - СПтА) на підставі службових записок відповідних працівників вантажного терміналу, відділу термінального обслуговування тощо.

Відповідно до розрахунків витрат на послугу (згідно з плановими витратами), які здійснювалися СПтА у 2014-2015 роках, до собівартості послуги включалися: заробітна плата старшого агента по роботі з клієнтами ДІГ ВТ та агента про роботі з клієнтами ДІГ ВТ (середня); нарахування на заробітну плату; витрати на телеграму (середні), які обчислювались шляхом ділення загальної вартості телеграм, надісланих в межах України протягом певного періоду (рік, 9 місяців року тощо), на загальну кількість телеграм, надісланих в межах України протягом цього періоду; інші витрати довідково-інформаційної групи (ВТО); загальновиробничі витрати до ЗП; загальногосподарські витрати до ЗП.

Згідно з розрахунком витрат на послугу (відповідно до планових витрат на 2014 рік), здійсненим на підставі службової записки начальника вантажного терміналу від 17.07.2014 №26-10-413 та службової записки начальника СТПтаН від 24.07.2014 №32-10-199, собівартість послуги за одне повідомлення в межах України становила 40,88 грн. (собівартість від 24.07.2014 №38.1-30/3-6 (редакція 02)).

На підставі зазначеної собівартості послуги (від 24.07.2014 №38.1-30/3-6 (редакція 02)), згідно з документом «Вартість від 05.08.2014 №03.1-30-27», затвердженим першим заступником генерального директора Підприємства, було встановлено вартість послуги з 11.08.2014 за одне повідомлення в межах України у сумі 50 грн. (без ПДВ), а для компаній - отримувачів вантажів, з якими Підприємством на дату затвердження даного документа укладено договір про надання такої послуги, зазначену вартість послуги введено в дію з 01.10.2014.

Слід зазначити, що Договором від 10.09.2014 передбачено, що вартість послуги визначена у сумі 30 грн. без ПДВ.

Відповідно до розрахунку витрат на послугу (згідно з плановими витратами на 2016 рік), здійсненого на підставі службової записки в.о. начальника вантажного терміналу від 09.11.2015 №26-10-571 та службової записки т.в.о. начальника СТПтаН від 11.11.2015 №32-10-441, витрати на послугу за одне повідомлення в межах України визначено у сумі 43,31 грн. (витрати від 25.11.2015 №38.1-30/3-4 (редакція 02)).

На підставі зазначених витрат на послугу (від 25.11.2015 №38.1-30/3-4 (редакція 02)), Підприємством було встановлено вартість послуги з 01.01.2016 за одне повідомлення в межах України у сумі 55 грн. (без ПДВ).

Також аеропорт надав до Відділення розрахунок витрат на послугу (відповідно до планових витрат на 2016 рік), здійснений СПтА на підставі службової записки ЗГД з операційної діяльності від 05.01.2016 №26-10-5 та службової записки т.в.о. начальника СТПтаН від 11.11.2015 №32-10-441 (витрати на послугу від 12.01.2016 №38-31/3-1), згідно з яким витрати на телеграму за одне повідомлення в межах України визначено як добуток середньої кількості слів в телеграмі, які складають (за даними розрахунку витрат на послугу 32 слова) та тарифу за одне слово, зокрема: з 01.01.2016 по 31.03.2016 - 2,5 грн. без ПДВ; з 01.04.2016 по 31.08.2016 - 3,33 грн. без ПДВ; з 01.09.2016 - 4,17 грн. без ПДВ.

Враховуючи зазначений розрахунок витрат, СПтА були розраховані витрати на послугу за одне повідомлення в межах України (витрати на послугу від 12.01.2016 №38-31/3-1 (редакція 01)), які становили: з 01.01.2016 по 31.03.2016 - 84,93 грн.; з 01.04.2016 по 31.08.2016 - 111,49 грн.; з 01.09.2016 - 138,37 грн.

На підставі витрат на послугу від 12.01.2016 №38-31/3-1 Підприємством було встановлено вартість послуги за одне повідомлення в межах України з 01.03.2016 по 31.08.2016 у сумі 130 грн. (без ПДВ) та з 01.09.2016 у сумі 175 грн. (без ПДВ).

Разом з тим, враховуючи лист Київської міської філії ПАТ «Укртелеком» від 21.04.2016 №820000/82к100-2/495 щодо досягнутої домовленості з Підприємством стосовно встановлення тарифу передавання телеграми в межах України для інформування одержувачів про прибуття вантажів до аеропорту протягом 2016 року у сумі 2,50 грн. без ПДВ за слово, надісланий до аеропорту, службою планування та аналізу Підприємства було здійснено розрахунок вартості послуги з урахуванням встановленого ПАТ «Укртелеком» тарифу на передавання телеграми в межах України.

Так, згідно з розрахунком витрат на послугу (згідно з плановими витратами на 2016 рік), здійсненим СПтА на підставі службової записки начальника відділу термінального обслуговування від 29.04.2016 №26-10-244, до якого також закладено середню кількість слів в телеграмі 32 слова за тарифом 2,50 грн. без ПДВ, а також витрати на використання АСК ТПА у сумі 0,25 грн. (на одну послугу), витрати на послугу становлять 88 грн. (витрати на послугу від 29.04.2016 №38-31/3/1-1 (редакція 02 - Зміни до витрат на послуги вантажного терміналу Підприємства).

Проте відповідно до пояснень, наданих Листом-1, Підприємством було прийнято рішення «не переглядати встановлені з 01.01.2016р., з 01.03.2016р. та з 01.09.2016р. вартості послуги «Інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу» та залишити діючі» (мова оригіналу).

Відділенням було проаналізовано динаміку зміни рівня рентабельності послуги у зв`язку із підвищенням Підприємством вартості послуги за період з 11.08.2014 по 01.09.2016, а саме:

- період дії вартості послуги - 11.08.2014 - 31.12.2015; витрати аеропорту на послугу (собівартість) - 40,88 грн.; вартість послуги - 50 грн.; рівень рентабельності - 22,31%;

- період дії вартості послуги - 01.01.2016 - 29.02.2016; витрати аеропорту на послугу (собівартість) - 43,31 грн.; вартість послуги - 55 грн.; рівень рентабельності - 26,99%;

- період дії вартості послуги - 01.03.2016 - 31.08.2016; витрати аеропорту на послугу (собівартість) - 88 грн.; вартість послуги - 130 грн.; рівень рентабельності - 47,73%;

- період дії вартості послуги - з 01.09.2016; витрати аеропорту на послугу (собівартість) - 88 грн.; вартість послуги - 175 грн.; рівень рентабельності - 98,86%.

З вказаного вбачається, що протягом періоду з 11.08.2014 по 31.12.2015 рівень рентабельності послуги становив 22,31%. Разом з тим, протягом березня - серпня 2016 року рівень рентабельності послуги становив вже 47,73%, а починаючи з 01.09.2016 рівень рентабельності збільшився до 98,86%, що у 3,7 рази більше рівня рентабельності послуги порівняно з періодом з 01.01.2016 по 29.02.2016, та у 2,1 рази більше порівняно з періодом з 01.03.2016 по 31.08.2016.

Об`єктивною обставиною значного підвищення вартості послуг може бути збільшення її собівартості, а не тільки збільшення прибутковості суб`єкта господарювання, який має ринкову владу на відповідному ринку.

Листом від 06.09.2017 №01-22/5-32 (вх. Відділення від 12.09.2017 №01-11-2480) Підприємство надало інформацію щодо обсягу наданих аеропортом послуг з інформування вантажоутримувача телеграмою про надходження вантажу та витрат аеропорту на оформлення та відправлення телеграм у 2015 та у 2016 роках.

Так, протягом 2015 року Підприємством було надіслано 17 737 телеграм з інформування вантажоотримувача про надходження вантажу в межах України, загальна вартість надісланих в межах України телеграм у 2015 році становила - 886 850 грн. При цьому, вартість 1 телеграми в межах України протягом 2015 року становила 50 грн. без ПДВ.

У 2016 році Підприємством було надіслано 17 622 телеграми з інформування вантажоотримувача про надходження вантажу в межах України, загальна вартість надісланих в межах України телеграм у 2016 році становила - 2 379 360 грн. При цьому, вартість 1 телеграми в межах України становила: у січні - лютому 2016 року - 55 грн. без ПДВ, протягом березня - серпня 2016 року - 130 грн. без ПДВ та у жовтні - грудні 2016 року - 175 грн. без ПДВ.

Отже, навіть враховуючи, що певна кількість споживачів послуги відмовилася від отримання послуги, внаслідок чого відбулося незначне (0,6%) зменшення загального обсягу надісланих аеропортом повідомлень (телеграм) про надходження вантажу протягом 2016 року (порівняно з аналогічним періодом 2015 року), загальна вартість наданих Підприємством послуг за 2016 рік (порівняно з 2015 роком) зросла на 169% або у 2,7 рази, що свідчить про значне збільшення отриманих коштів, та характеризує дії Підприємства як дії суб`єкта господарювання, який зловживаючи монопольним (домінуючим) становищем, отримує економічні вигоди.

Як зазначено на графіку 1 (стр. 15 рішення №60/8-р/к) протягом порівнюваних періодів спостерігається сталість попиту, при цьому на графіку 2 (стр. 15 рішення №60/8-р/к) зображено, як змінюється прибуток внаслідок підвищення вартості послуги у досліджуваному періоді.

Таким чином, спостерігається нееластичність попиту, коли ціна та дохід рухаються в одному напрямку: ріст ціни збільшує дохід, оскільки виграш від здорожчання послуги перекриває втрати від незначної кількості зменшення продажів.

Чим вище еластичність попиту, тим більш наближені умови діяльності монополіста до умов вільної конкуренції, та навпаки, при нееластичному попиті у монополіста створюється більше умов піднімати ціни та отримувати при цьому максимальні прибутки.

Відповідно до графіка 3 (стр. 16 рішення №60/8-р/к) розмір доходу С значно більше доходу А, який Підприємство отримувало протягом 2015 року порівняно з досліджуваним періодом, за умови, що питома вага собівартості збільшилась у 1,8 разів, а сукупний дохід у 2,7 рази.

Таким чином, Підприємство, користуючись монопольною владою, збільшило отриманий прибуток від наданої послуги за рахунок встановлення такої ціни послуги, яку неможливо було б встановити за умов існування значної конкуренції на ринку.

Послуга з інформування вантажоотримувача про надходження вантажу для Підприємства залишалася прибутковою порівняно з 2015 роком, як у досліджуваному періоді - 2016 році, так і у наступному періоді - 2017 році. Так, протягом 2017 року вартість послуги залишалася незмінною та становила 175 грн. без ПДВ. При цьому, загальна вартість послуги за І півріччя 2017 року порівняно з аналогічним періодом 2015 року збільшилась у 3,7 рази.

Підприємством в межах України було надіслано: протягом І півріччя 2015 року - 7 992 повідомлення (телеграми) про надходження вантажу на загальну вартість 399 600 грн.; протягом І півріччя 2017 року - 8 531 повідомлення (телеграми) загальною вартістю 1 492 925 грн.

За повідомленням Комбінату після підвищення вартості послуги, листом від 20.09.2016 за вих. №702-06/16 Комбінат звернувся до Підприємства з проханням не надавати послуги з інформування телеграмою про надходження вантажу, оскільки має інші можливості отримання інформації про прибуття вантажу, в якому також зазначив, що всю відповідальність за отримання документів бере на себе.

Підприємство листом від 29.09.2016 №01-22-3574 відмовило Комбінату у задоволенні вказаного клопотання, мотивуючи це тим, що повідомлення автоматично надсилаються вантажоодержувачу в момент реєстрації вантажів на вантажному терміналі аеропорту, а також зазначило, що гарантоване інформування клієнта передбачено внутрішніми технологічними документами та є світовою практикою і зобов`язанням аеропорту перед перевізником. Крім того, Підприємство вказало, що «з метою уникнення непорозумінь та невиправданих затримок при обслуговуванні вантажів, вважаємо за доцільне продовжити інформування про прибуття вантажів на адресу Вашої (ДП «Поліграфічний комбінат «Зоря») компанії відповідно до загального порядку» (мова оригіналу).

Проте, згодом за інформацією, наданою Комбінатом (лист від 24.01.2018 №53-06/18 (вх. Відділення від 26.01.2018 №01-11-302)), в ході розгляду Відділенням заяви Комбінату від 15.09.2016 №686-06/6, останнім було надіслано Підприємству лист від 29.11.2016 №933-06/16, в якому вказано, що Комбінат гарантує оплату послуг за зберігання вантажу, за результатами розгляду якого в січні 2017 року сторонами було укладено відповідний договір, згідно з яким послуга з інформування про надходження вантажу Комбінату перестала надаватися.

Разом з тим, в ході розгляду справи Відділенням було отримано інформацію з питань звернення інших суб`єктів господарювання до аеропорту щодо відмови від послуги та здійснено аналіз наданих до Відділення листів про наслідки відмови від послуги, під час якого встановлено таке.

Публічне акціонерне товариство «Фармак» (далі - ПАТ «Фармак») листом від 26.06.2017 №17-9/35 (вх. Відділення від 29.06.2017 №01-11-1743) повідомило Відділення про те, що зверталося до Підприємства з листами від 23.03.2016 №08/2049 та від 25.03.2016 №08/2198 з питань щодо відмови від послуги, в яких зазначило, зокрема «гарантуємо самостійне відслідковування вантажів та претензій щодо надання інформації про прибуття вантажів у адресу ПАТ «Фармак» у письмовому вигляді до ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» не маємо» (мова оригіналу).

У зазначених листах ПАТ «Фармак» відсутня інформація про те, що останнє гарантує аеропорту оплату послуг за зберігання вантажу. Проте, на підставі вказаних листів сторонами було укладено додаткову угоду №1 до договору від 05.02.2016 №02-14.6-54 про обробку вантажів в аеропорті, відповідно до якої внесено зміни до зазначеного договору, зокрема: параграф 3 «Права та обов`язки Сторін» договору доповнено підпунктом « 3.4.15 Самостійно дізнаватись про прибуття Вантажу в Аеропорт, контролювати його надходження та оплачувати послуги зі зберігання вантажів з моменту розміщення на складі тимчасового зберігання».

Товариство з обмеженою відповідальністю «Нова Пошта Інтернешнл» (далі - ТОВ «Нова Пошта Інтернешнл») листом від 26.06.2017 №2548 (вх. Відділення від 04.07.2017 №01-11-1798) повідомило про те, що Підприємство надає послуги з обробки вантажу в аеропорті на підставі договору від 16.07.2014 №02.4-12.6-648, та зазначило, що станом на дату підписання договору (строк дії якого встановлено до 31.12.2015 включно) на адресу Підприємства було надіслано лист про відмову від послуги з інформування про надходження вантажу.

Проте, згідно з наданими ТОВ «Нова Пошта Інтернешнл» документами, зміни до договору не вносилися (на відміну від ПАТ «Фармак») та протягом 2015 року аеропортом надавалися ТОВ «Нова Пошта Інтернешнл» акти про надання послуг, які містили інформацію щодо наданих послуг, в тому числі щодо надісланих повідомлень про надходження вантажу.

СП «ОПТІМА-ФАРМ, ЛТД» листом від 04.07.2017 №83 (вх. Відділення від 07.07.2017 №01-11-1839) повідомило Відділення про те, що отримувало інформацію від аеропорту про надходження вантажу, як правило, в телефонному режимі працівниками митного відділу. Телеграми про надходження вантажу СП «ОПТІМА-ФАРМ, ЛТД» фактично отримувало шляхом доставки працівниками Укрпошти через декілька днів після того, як вантаж вже був розмитнений та отриманий в аеропорті. Також СП «ОПТІМА-ФАРМ, ЛТД» зазначило, що у зв`язку із недотриманням аеропортом встановлених договором строків інформування про надходження вантажу, товариство листом від 09.03.2016 №271 звернулося до Підприємства щодо відмови від послуги. В результаті СП «ОПТІМА-ФАРМ, ЛТД» та аеропортом було укладено додаткову угоду до договору від 06.05.2016 №3, згідно з якою надання послуги було припинено.

Про недотримання Підприємство встановлених договором строків інформування про надходження вантажу, зокрема, щодо несвоєчасного інформування клієнта про надходження вантажу, також зазначили й інші споживачі послуги.

Крім того, було проаналізовано листи про відмову від послуги, які інші споживачі послуги надсилали Підприємству (та їх вимога була задоволена аеропортом), в ході чого встановлено, що не всі споживачі послуги, які звернулися до Підприємства з листами про відмову від послуги, зазначали у своїх листах про те, що вони гарантують оплату послуг за зберігання вантажів на складі тимчасового зберігання.

Проте аеропортом на підставі цих листів вносилися зміни до договорів та послуга таким споживачам послуги більше не надавалася. При цьому, письмових відповідей Підприємство споживачам послуги не надавало.

Крім того, деякі споживачі послуги вказали, що в телефонному режимі зверталися до Підприємства з проханням не надсилати повідомлення по надходження вантажів і аеропорт задовольнив такі прохання.

Отже, рішення щодо задоволення клопотань споживачів послуги про відмову від послуги приймалося Підприємством на власний розсуд, в односторонньому та, в окремих випадках, у вибірковому порядку, що свідчить про наявність ринкової (монопольної) влади у Підприємства, яка проявляється у здатності суб`єкта господарювання визначати чи суттєво впливати на умови обороту товару на ринку, ущемляти інтереси інших суб`єктів господарювання або споживачів.

Разом з тим, деякі споживачі послуги (товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОЕЙР», публічне акціонерне товариство «Київмедпрепарат» (далі - ПАТ «Київмедпрепарат»)) зазначили, що відмова від отримання послуги може спричинити ускладнення та значні незручності для споживачів послуги. Отримання повідомлення про надходження вантажу дозволяє споживачам послуги оперативно реагувати, а в окремих випадках ідентифікувати вантаж, що прибув. Приватне акціонерне товариство «Індар» зазначило, що послуга надає останньому актуальну інформацію про наявність чи відсутність вантажів в аеропорті та альтернативних джерел отримання даної інформації у товариства не існує.

Окремі споживачі послуги вказали, що про прибуття вантажу у телефонному режимі можливо дізнатися лише у випадку, якщо одержувач вантажу володіє інформацією щодо номеру авіавантажної накладної, а така інформація не завжди відома споживачам послуги. Це спричиняє додаткові незручності та матеріальні витрати, оскільки вантаж, що надійшов до аеропорту, знаходиться на складі тимчасового зберігання кілька днів і споживачу послуги необхідно сплатити аеропорту додаткові кошти за зберігання вантажу. Крім того, отримання інформації про прибуття вантажу у телефонному режимі досить складна і тривала процедура, оскільки «додзвонитися практично неможливо» (мова оригіналу).

Тобто, споживачі послуги, які не мають альтернативної можливості самостійно відстежувати переміщення власних вантажів або не мають власних представників на території аеропорту «Бориспіль», внаслідок припинення інформування про надходження вантажу в аеропорт, можуть зазнати (зазнають) додаткових фінансових витрат, в тому числі за зберігання вантажу на складі тимчасового зберігання аеропорту, що свідчить про необхідність отримання послуги, та, в переважній кількості випадків, що підтверджується обсягами отриманих послуг у 2016 році порівняно з 2015 роком (різниця становить 0,6%), неможливості відмовитися від послуги споживачам послуги.

Слід зазначити, що деякі споживачі послуги не можуть відмовитися від послуги, оскільки виступають посередниками при перевезенні вантажів та їх доставці кінцевим одержувачам, і відповідно до договорів із замовниками вантажів, всі платежі, пов`язані з доставкою вантажів, здійснюються за рахунок коштів замовника.

При цьому, з огляду на те, що інші суб`єкти господарювання, які б могли надавати послугу, на території аеропорту «Бориспіль» відсутні, Підприємство, як суб`єкт господарювання, який має ринкову владу, здатний нав`язувати свої умови, підвищувати ціни на послугу і підтримувати їх на рівні, що перевищує економічно обґрунтований рівень.

За результатами розгляду справи №2/2-р-02-05- було складено подання про попередні висновки від 20.11.2017 №158/ПС-02-05, копію якого було надіслано на адресу Підприємства листом від 23.11.2017 №02-02/3877.

Листом від 08.12.2017 3 01-22/5-50 Підприємство надало Відділенню заперечення до зазначеного подання (далі - Заперечення), в яких аеропорт зазначив, що встановлював вартість послуги на підставі аналізу витрат та аналізу фактичних результатів роботи з надання даної послуги.

Так, за 10 місяців 2015 року (вартість послуги становила 50 грн. без ПДВ (при тарифі за слово ПАТ «Укртелеком» - 0,83 грн. без ПДВ) рентабельність послуги (прибуток/доходи) складала 15,7 %. Проте, у зв`язку з підвищенням ПАТ «Укртелеком» з листопада 2015 року тарифу за слово до 1,667 грн. без ПДВ, Підприємство протягом листопада-грудня 2015 року зазнало збитків з даного виду діяльності, оскільки вартість послуги залишалася незмінною (хоча, за інформацією аеропорту, «середня вартість 1 телеграми у вказаному періоді згідно з витратами на надання Послуги становила 65 грн без ПДВ» (мова оригіналу)).

Крім того, з 01.01.2016 ПАТ «Укртелеком» ще раз підвищило тариф до рівня 2,50 грн. без ПДВ за слово, і «з урахуванням того, що надання Аеропортом послуг з інформування ще до вказаного підвищення з боку ПАТ «Укртелеком» стало збитковим, Аеропорт був вимушений з 01.03.2016 підняти вартість послуги з інформування телеграмою з 50 грн до 130 грн (з можливістю підвищення до 175 грн з 01.09.2016року)» (мова оригіналу).

Слід також звернути увагу, що у зв`язку з підвищенням ПАТ «Укртелеком» з листопада 2015 року тарифу за слово до 1,667 грн. без ПДВ, Підприємством з 01.01.2016 на підставі розрахунку витрат на послугу (від 25.11.2015 №38.1-30/3-4 (редакція 02)) було встановлено вартість послуги у сумі 55 грн. без ПДВ, а не у сумі 65 грн. без ПДВ, як зазначено аеропортом у Запереченнях.

Також у Запереченнях аеропорт вказав, зокрема: «Відповідно до фінансового плану ДП МА «Бориспіль» на 2016 рік, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 № 142-р, річна рентабельність у 2016 році (прибуток до оподаткування/дохід від реалізації) повинна була складати не менше 28,3 %.

Таким чином, діючі до вересня 2016 року вартості послуги з інформування телеграмою не забезпечували виконання фінансового плану, затвердженого Кабінетом Міністрів України та погодженого Міністерством інфраструктури України, Міністерством фінансів України, Міністерством економічного розвитку і торгівлі України. Міністерством юстиції України.

Крім того, вже у серпні 2016 року Міністерством інфраструктури України були погоджені зміни до фінансового плану ДП МА «Бориспіль» (затверджені після погодження іншими міністерствами розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14.12.2016 № 963-р). Вказані зміни фінансового плану передбачали підвищення рентабельності ДП МА «Бориспіль» до рівня 33,3 % загалом за рік.

Тому ДП МА «Бориспіль» був вимушений залишити вартість послуги з інформування телеграмою на рівні 175 грн за 1 інформування з 01.09.2016.

За результатами надання послуги з інформування телеграмою за 2016рік:

- фактична рентабельність діяльності (прибуток/доходи) у 2016 році - 38,1%. Несуттєве перевищення фактичного прибутку над плановим (затвердженим розпорядженням КМУ), обумовлене незначним перевищенням обсягів реалізації над запланованими.

Таким чином:

- зміна вартості у 2015-2016 роках викликалась лише змінами тарифів ПАТ «Укртелеком», на які державне підприємство міжнародний аеропорт «Бориспіль» не впливало.

... Відповідно до звіту про фінансові результати ДП МА «Бориспіль» за 2016 рік (оприлюднений на сайті ...), за 2016 рік чистий дохід Аеропорту склав 3352,7 млн. грн., тому 2,3 млн. доходу від діяльності з інформування телеграмою в межах України вочевидь є незначним. Питома вага доходу від діяльності з інформування телеграмою складає соті долі відсотка доходів державного підприємства» (мова оригіналу).

Разом з тим, збільшення прибутковості суб`єкта господарювання, який має монопольну владу на відповідному ринку, не може бути єдиною об`єктивною причиною для збільшення вартості послуги цього суб`єкта господарювання.

За інформацією, наданою Підприємством у Запереченнях, за 2015 рік: витрати аеропорту на надання послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу склали 828 100 грн.; доходи аеропорту з надання послуги - 890 770 грн.; прибуток від діяльності з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу - 62 672 грн.

Отже, фактична рентабельність послуги (прибуток/доходи) за 2015 рік склала 7,1%.

За 2016 рік: витрати аеропорту на надання послуги з інформування телеграмою склали 1 494 868 грн.; доходи аеропорту з надання послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу - 2 413 710 грн.; прибуток діяльності з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу - 918 842 грн.

Таким чином, рентабельність послуги (прибуток/доходи) за 2016 рік склала 38,1%.

Відділенням було проаналізовано фінансові плани Підприємства на 2016 рік та на 2017 рік, а також пояснювальні записки аеропорту до таких фінансових планів, та встановлено, що всі показники фінансових планів розраховувалися безпосередньо Підприємством з урахуванням фактичних показників минулого періоду і планових показників на поточний рік, та надавалися на затвердження до відповідних державних органів.

Тому, Кабінетом Міністрів України було затверджено фінансові плани аеропорту з визначеним Підприємством рівнем рентабельності.

В пояснювальній записці аеропорту до фінансового плану Підприємства на 2017 рік зазначено, що «незважаючи на кризові явища в економіці України та спад на ринку авіаперевезень, завдяки впровадженню плану реформ у 2015 році, ДП МА «Бориспіль» у 2016 році вже забезпечив стійке зростання обсягів авіаперевезень та рекордну прибутковість» (мова оригіналу).

На графіку 4 (стр. 19 рішення №60/8-р/к) відображено як змінилися витрати та доходи Підприємства від діяльності з інформування вантажоотримувача про надходження вантажу у 2016 році порівняно з 2015 роком.

У 2016 році порівняно з 2015 роком витрати аеропорту на оформлення та відправлення повідомлень (телеграм) за тарифами ПАТ «Укртелеком» збільшилися в 1,8 рази (на 80%), а доходи від послуги збільшилися у 2,7 рази (на 170%).

Згідно з проведеним Відділенням аналізом динаміки зміни рівня рентабельності послуги (стр. 15 рішення №60/8-р/к), фактичний рівень рентабельності послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу (47,73% та 98,86%) становив у 1,7 разів та у 3 рази вище, ніж затверджений Кабінетом Міністрів України (28,3% та 33,3% відповідно).

Таким чином, «рекордне» збільшення прибутковості Підприємства, яке має монопольну владу на ринку послуг з обробки вантажів в аеропорті, а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, не може бути об`єктивною та єдиною причиною для значного збільшення вартості послуги, що надається Підприємством.

Слід зазначити, що умовами договорів про обробку вантажів в аеропорті передбачено, що в разі зміни вартості послуг з обробки вантажів аеропорт, листом, який буде вважатися невід`ємною частиною договору, повідомляє про це клієнту не менше ніж за 15 календарних днів до введення нової вартості, а клієнт приймає її для розрахунку; якщо клієнт не приймає нову вартість, про це він письмово повинен повідомити аеропорт до введення в дію нової вартості; в такому разі договір може бути розірвано з ініціативи аеропорту в односторонньому порядку з дати введення в дію нової вартості послуг; аеропорт інформує клієнта про розірвання договору листом, який буде вважатися невід`ємною частиною договору.

За інформацією, отриманою Відділенням в ході розгляду справи від споживачів послуги, аеропорт надсилав споживачам послуги повідомлення про зміни вартості послуг за договором.

У вересні 2014 року (коли вартість послуги збільшилася до 50 грн. без ПДВ) Підприємство обґрунтувало підвищення вартості послуг з обробки вантажів збільшенням вартості енергоносіїв, та, як наслідок, зростанням витрат на утримання інфраструктури вантажного терміналу аеропорту.

Проте, в лютому 2016 року аеропорт повідомив споживачів послуги лише про те, що «починаючи з 15 березня 2016 року змінено вартість інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу» (мова оригіналу) без наведення будь-яких інших підстав зміни вартості послуги, що також свідчить про неналежне обґрунтування реальних причин підвищення Підприємством вартості послуги з 01.03.2016 та з 01.09.2016.

Одночасно, при розрахунку вартості послуги, Підприємство застосовує середні показники (зокрема, за кількістю слів в одній телеграмі), та інші необхідні складові послуги (зокрема, вартість слова звичайної телеграми в межах України). При цьому, Підприємством в 1 телеграмі закладено 32 слова, як середню кількість слів в 1 телеграмі.

Разом з тим, аеропортом не надано Відділенню документів, які б підтверджували, що середня кількість слів в одному повідомленні (телеграмі) складає 32 слова.

Наданий аеропортом (лист від 06.09.2017 №01-22/5-32 (вх. Відділення від 12.09.2017 №01-11-2480)) примірний зразок телеграми, основний текст телеграми, в якому безпосередньо повідомляється про надходження вантажу, складає 11 слів, зокрема: «поступил груз аэропорт Борисполь мест 1 квитанция 3 информация 2817064» (мова оригіналу). Іншу частину слів у телеграмі складають адреса та найменування одержувача вантажу.

У Запереченнях Підприємство, зокрема, вказало таке: «факт, що у деяких адресатів короткі назви, внаслідок чого телеграми на їх адресу містять менше 32 слів, не означає, що Аеропорт повинен скорочувати нормальну довжину телеграм для інших контрагентів» (мова оригіналу) та надало примірники 4 повідомлень (телеграм), що, на думку аеропорту, містять 32 або більше слів.

Проаналізувавши надані Відділенню примірники повідомлень, останнім встановлено, що лише одне повідомлення містить 32 слова, два повідомлення містять по 2 адреси кожне, а четверте - після тексту телеграми містить слова «пошта рекомендована».

Вказане свідчить про те, що Підприємство на власний розсуд може збільшувати кількість слів в телеграмі з метою досягнення саме 32 слів.

Крім того, в ході розгляду справи Відділенням було надіслано вимогу про надання інформації від 08.06.2017 №02-02/2048 (за списком відправлень) до споживачів послуги щодо надання, зокрема, зразків телеграм (повідомлень) про надходження вантажу, що надсилалися Підприємством.

За результатами аналізу інформації, наданої споживачами послуг на вимоги Відділення, встановлено таке.

ПАТ «Київмедпрепарат» листом від 29.06.2017 №06/3006 (вх. Відділення від 03.07.2017 №01-11-1763) повідомило про те, що повідомлення про надходження вантажу до підприємства доставляються поштою. Протягом 2014 року було доставлено 292 повідомлення, у 2015 році - 334 повідомлення, а у 2016 році - 332 повідомлення. Також ПАТ «Київмедпрепарат» надало копії 4 повідомлень (телеграм), що надійшли 17.06.2017, 18.06.2017, 19.06.2017 та 25.06.2017, при перегляді яких встановлено, що кожне з наданих повідомлень містить 25 слів, а не 32 слова, які в середньому визначені аеропортом, зокрема: «телеграма = Киев /6 1146= Киев 01032 ул Саксаганского 139 тел 236346 Киевмедпрепарат = поступил груз аэропорт Борисполь мест 14 квитанция информация 2817064-» (мова оригіналу).

ТОВ «Сав-Дистрибьюшн» листом від 27.06.2017 №270617-01 (вх. Відділення від 04.07.2017 №01-11-1793) повідомило про те, що протягом 2016 року отримало від Підприємства 42 повідомлення. Також ТОВ «Сав-Дистрибьюшн» надало Відділенню 1 повідомлення (телеграма) від 05.12.2016, що збереглося на підприємстві, зокрема: «телеграма= Киев 207030 20 5/12 0845= Киев 01032 ул Дорогожицкая 1 эт-6 тел 236346 Сав-Дистрибюшн ЛЛК = поступил груз аэропорт Борисполь мест 2 квитанция 6 информация 2817064-» (мова оригіналу), яке містить 27 слів.

Слід також звернути увагу, що надане Комбінатом Відділенню повідомлення про надходження вантажу від 23.11.2016 містить 24 слова, зокрема: «телеграма= Киев /11 0721= Киев 04074 ул Луговая 1-А ЗОРЯ = поступил груз аэропорт Борисполь мест 1 квитанция 0 информация 2817064-» (мова оригіналу).

За результатами аналізу наданих споживачами послуг телеграм, які аеропорт надсилав своїм клієнтам, Відділенням встановлено, що фактична кількість слів у 1 телеграмі є меншою від визначеної Підприємством, що також може призводити до збільшення вартості послуги.

Отже, при розрахунку витрат на послугу у 2016 році Підприємством було необґрунтовано завищено середню кількість слів в одному повідомленні (телеграмі), що також обумовило встановлення економічно необґрунтованої вартості послуги.

З огляду на те, що тарифи на послуги телеграфного зв`язку, зокрема, за слово звичайної телеграми по Україні протягом 2016 року становили 2,50 грн. (без ПДВ) і не змінилися, а розраховані аеропортом витрати на послугу при цьому становили 88 грн. (з середньою кількістю слів в 1 телеграмі, визначеною у розмірі 32 слова), підвищивши вартість послуги з 01.03.2016 до 130 грн. без ПДВ та з 01.09.2016 до 175 грн. без ПДВ, Підприємство встановило економічно необґрунтовану вартість послуги, що, в свою чергу, ущемляє інтереси споживачів послуги, що було б неможливим за умов існування значної конкуренції на відповідному ринку.

Споживачі послуги при формуванні собівартості товарів (робіт, послуг) закладають витрати на транспортування (доставку) вантажу, в тому числі витрати на послугу. Тобто, збільшення аеропортом вартості послуги має вплив на собівартість товару (вантажу), що доставляється авіаційним транспортом до аеропорту «Бориспіль», а отже, і на формування кінцевої ціни товарів (робіт, послуг) для кінцевих споживачів.

Таким чином, дії Підприємства, які полягають у застосуванні необґрунтованої вартості послуги, свідчать про зловживання Підприємством своїм монопольним (домінуючим) становищем на ринку послуг з обробки вантажів в аеропорті, а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу.

Вказані дії Аеропорту були б неможливими за наявності значної конкуренції на ринку послуг з обробки вантажів в аеропорті, а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, оскільки за таких умов відбувалося б змагання між суб`єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб`єктами господарювання, що є змістом поняття конкуренції за визначенням статті 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції».

Тобто, у разі наявності конкуренції на ринку послуг з обробки вантажів в аеропорті, а саме послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, Підприємство мало б встановлювати економічно обґрунтовану вартість послуги, зокрема, шляхом зниження рентабельності послуги, а не нав`язувати свої умови.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

У частині першій статті 48 Закону зазначено, що за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України приймають рішення, в тому числі про визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції; накладення штрафу тощо.

Згідно з частиною першою статті 60 Закону заявник, відповідач, третя особа мають право оскаржити рішення органів Антимонопольного комітету України повністю або частково до господарського суду у двомісячний строк з дня одержання рішення. Цей строк не може бути відновлено.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 50 Закону порушеннями законодавства про захист економічної конкуренції є зловживання монопольним (домінуючим) становищем.

Статтею 13 Закону передбачено, що зловживанням монопольним (домінуючим) становищем на ринку є дії чи бездіяльність суб`єкта господарювання, який займає монопольне (домінуюче) становище на ринку, що призвели або можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції, або ущемлення інтересів інших суб`єктів господарювання чи споживачів, які були б неможливими за умов існування значної конкуренції на ринку.

Зловживанням монопольним (домінуючим) становищем на ринку, зокрема, визнається:

1) встановлення таких цін чи інших умов придбання або реалізації товару, які неможливо було б встановити за умов існування значної конкуренції на ринку;

2) застосування різних цін чи різних інших умов до рівнозначних угод з суб`єктами господарювання, продавцями чи покупцями без об`єктивно виправданих на те причин;

3) обумовлення укладання угод прийняттям суб`єктом господарювання додаткових зобов`язань, які за своєю природою або згідно з торговими та іншими чесними звичаями у підприємницькій діяльності не стосуються предмета договору;

4) обмеження виробництва, ринків або технічного розвитку, що завдало чи може завдати шкоди іншим суб`єктам господарювання, покупцям, продавцям;

5) часткова або повна відмова від придбання або реалізації товару за відсутності альтернативних джерел реалізації чи придбання;

6) суттєве обмеження конкурентоспроможності інших суб`єктів господарювання на ринку без об`єктивно виправданих на те причин;

7) створення перешкод доступу на ринок (виходу з ринку) чи усунення з ринку продавців, покупців, інших суб`єктів господарювання.

Зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку забороняється і тягне за собою відповідальність згідно з законом.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є:

неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи;

недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими;

невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи;

заборона концентрації відповідно до Закону України «Про санкції»;

порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Відповідно до пункту 15.5 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №15 «Про деякі питання практики застосування конкурентного законодавства» (далі - Постанова №15) господарські суди у розгляді справ мають перевіряти правильність застосування органами Антимонопольного комітету України відповідних правових норм, зокрема, Методики визначення монопольного (домінуючого) становища суб`єктів господарювання на ринку, затвердженої розпорядженням АМК від 05.03.2002 №49-р (далі - Методика). Однак господарські суди не повинні перебирати на себе не притаманні суду функції, які здійснюються виключно органами Антимонопольного комітету України, та знову встановлювати товарні, територіальні (географічні), часові межі певних товарних ринків після того, як це зроблено зазначеними органами, й на підставі цього робити висновки про наявність чи відсутність монопольного (домінуючого) становища суб`єкта господарювання на ринку.

Пунктом 1.3 Методики передбачено, що територіальні (географічні) межі ринку - це територія зі сферою взаємовідносин купівлі-продажу товару (групи товарів), в межах якої за звичайних умов споживач може легко задовольнити свій попит на певний товар і яка може бути, як правило, територією держави, області, району, міста тощо або їхніми частинами.

Згідно з пунктом 6.1 Методики територіальні (географічні) межі ринку певного товару (товарної групи) визначаються шляхом установлення мінімальної території, за межами якої з точки зору споживача придбання товарів (товарної групи), що належать до групи взаємозамінних товарів товарної групи), є неможливим або недоцільним. При цьому, зокрема, можуть враховуватися: фізичні і технічні характеристики товару (товарної групи); технологічні зв`язки між виробниками і споживачами; можливості щодо технічного, гарантійного, абонентського обслуговування; співвідношення цін, зокрема рівень співвідношення цін на певні товари (товарні групи) в межах цього ринку, прийнятний для виробників чи споживачів; можливості щодо переміщення попиту на товар (товарну групу) між територіями, які за припущенням входять до одного географічного ринку, зокрема можливість збереження рівня якості і споживчих властивостей товару (товарної групи) при транспортуванні; рівень транспортних витрат, включаючи особливості транспортування товару (товарної групи); наявність торгових, складських приміщень, зручностей виконання вантажно-розвантажувальних робіт, можливостей виконання передпродажної підготовки; наявність знаків для товарів і послуг; наявність на відповідній території та рівень бар`єрів на вивезення чи ввезення товару (товарної групи), а саме: адміністративних бар`єрів; економічних й організаційних обмежень; впливу вертикальної (горизонтальної) інтеграції; бар`єрів, що пов`язані ефектом масштабу виробництва; бар`єрів, що базуються на абсолютній перевазі рівня витрат; бар`єрів, пов`язаних з розмірами капітальних витрат або обсягів інвестицій, що необхідні для вступу на певний товарний ринок; обмежень щодо попиту; екологічних обмежень; бар`єрів, що перешкоджають виходу з ринку, тощо; місце розташування специфічних груп споживачів; рівень цін на певні товари (товарні групи) на відповідних суміжних територіях, можливість переміщення пропозиції товару (товарної групи) між цими територіями.

При остаточному визначенні територіальних (географічних) меж ринку визначальною є менша здатність до переміщення або попиту, або пропозиції.

Відповідно до пунктів 16 та 17 Постанови №15 розгляді справ зі спорів, пов`язаних із зловживанням монопольним становищем на ринку, господарським судам необхідно мати на увазі, що наведений у статті 29 Господарського кодексу України (далі - ГК України) перелік дій, що визнаються таким зловживанням, не можна вважати вичерпним. Згідно з приписом частини першої статті 41 ГК України законодавство, що регулює відносини, які виникають у зв`язку з недобросовісною конкуренцією, обмеженням та попередженням монополізму у господарській діяльності, складаються з цього Кодексу, закону про Антимонопольний комітет України, інших законодавчих актів. До таких законодавчих актів належить і Закон, який передбачає як кваліфікуючі ознаки зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку (частина перша статті 13), так і перелік відповідних дій чи бездіяльності (частина друга цієї статті).

У застосуванні відповідної статті Закону господарським судам необхідно мати на увазі, що частина перша її містить кваліфікуючі ознаки зловживання монопольним (домінуючим) становищем стосовно необмеженого кола випадків такого зловживання, а частина друга - перелік деяких з числа відповідних випадків, причому цей перелік не є вичерпним. Отже, сама лише відсутність у згаданому переліку вказівки про ті чи інші дії (бездіяльність) суб`єкта господарювання не є перешкодою для кваліфікації таких дій (бездіяльності) за ознаками частини першої даної статті.

Стаття 13 Закону не містить положень стосовно мінімальної кількості фактів (подій), яка вважалася б достатньою для кваліфікації дій суб`єктів господарювання за ознаками зловживання монопольним (домінуючим) становищем. Отже, в принципі й одноразове відповідне порушення, належним чином встановлене й доведене, може бути підставою для здійснення такої кваліфікації.

Згідно з пунктом 14 Постанови №15 для кваліфікації дій суб`єктів господарювання як зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку, або як антиконкурентних узгоджених дій, або як недобросовісної конкуренції не є обов`язковим з`ясування настання наслідків у формі відповідно недопущення, усунення чи обмеження конкуренції, ущемлення інтересів інших суб`єктів господарювання (конкурентів, покупців) чи споживачів, зокрема через заподіяння їм шкоди (збитків) або іншого реального порушення їх прав чи інтересів, чи настання інших відповідних наслідків.

Достатнім є встановлення самого факту вчинення дій, визначених законом як зловживання монопольним (домінуючим) становищем (частина друга статті 13 Закону), або як антиконкурентні узгоджені дії (частина друга статті 6 Закону), або як недобросовісна конкуренція (статті 5, 7, 9, 11, 13 - 15 і 19 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції»), або можливості настання зазначених наслідків у зв`язку з відповідними діями таких суб`єктів господарювання (частина перша статей 6 і 13 Закону, статті 4, 6, 8, 151, 16, 17 і 18 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції»). В останньому випадку господарським судам необхідно з`ясовувати та відображати в судових рішеннях, в чому конкретно полягають відповідні наслідки, що могли б настати в результаті дій суб`єктів господарювання, які мають ознаки зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку, або антиконкурентних узгоджених дій, або недобросовісної конкуренції.

ВИСНОВКИ

Так, позивач зазначає, що відповідно до частини другої статті 12 Закону монопольним (домінуючим) вважається становище суб`єкта господарювання, частка якого на ринку товару перевищує 35%, за 2016 рік Підприємство здійснило обслуговування вантажу в аеропорті за 59 472 авіаційними накладними з імпортом, а послуги з інформування телеграмами було надано аеропортом лише у кількості 17 719, тобто послуга інформування телеграмою надавалася лише в 29,79% випадків отримання вантажів.

Разом з тим, частиною третьою статті 12 Закону визначено, що монопольним (домінуючим) також може бути визнане становище суб`єкта господарювання, якщо його частка на ринку товару становить 35 або менше відсотків, але він не зазнає значної конкуренції, зокрема внаслідок порівняно невеликого розміру часток ринку, які належать конкурентам.

Позивач же є єдиним суб`єктом господарювання, яке на території аеропорту «Бориспіль» здійснює надання відповідних послуг, тобто займає монопольне (домінуюче) становище на території аеропорту.

Крім того, Підприємство вказує, що лише 7,3% вантажу, який надійшов у 2016 році до аеропорту «Бориспіль», спрямований до підприємств м. Бориспіль, а 92,7% - спрямовані в інші регіони країни (інші села, міста та області України).

Проте клієнти позивача, які отримують вантажі в аеропорті «Бориспіль», не можуть легко перейти до споживання послуги з обробки вантажу у іншого суб`єкта господарювання, оскільки аеропорт має власну специфіку, зокрема, є єдиним аеропортом України, в якому виконуються трансконтинентальні рейси.

Обрання клієнтами Підприємства способу перевезення вантажу саме авіаційним транспортом зумовлено певними чинниками, зокрема: спроможністю аеропорту «Бориспіль» приймати літаки з великою злітною масою, в тому числі вантажні; швидкості доставки вантажу (на відміну від інших видів транспорту); зручності; географічною віддаленістю контрагентів, які знаходяться на інших континентах; спеціальними вимогами щодо дотримання температурного режиму транспортування і зберігання вантажу (враховуючи особливості вантажів, що транспортуються (термолабільні, швидкопсувні, небезпечні тощо).

За повідомленою Відділенню клієнтами Підприємства інформацією, всі переміщення імпортних та експортних товарів через державний і митний кордон згідно з законодавством України мають здійснюватись виключно через пункти пропуску, відкриті для відповідного транспортного сполучення, а Підприємство є міжнародним пунктом пропуску для авіаційного сполучення та має всю необхідну інфраструктуру та суміжні служби, необхідні для обробки вантажу та його митного оформлення.

Таким чином, перехід клієнтів позивача від споживання послуги з обробки вантажу в аеропорті «Бориспіль» до споживання послуги з обробки вантажу, що надаються складами тимчасового зберігання, митними складами та складами органів доходів і зборів, які розміщені по всій території України, в тому числі в інших аеропортах України, є недоцільним та таким, що потребує додаткових матеріальних та трудових витрат, в тому числі на транспортування до іншого суб`єкта господарювання - надавача послуг з обробки вантажу.

Слід зазначити, що при визначенні територіальних (географічних) меж ринку враховувались, зокрема фізичні і технічні характеристики послуги, наявність на відповідній території та рівень бар`єрів вступу на зазначений ринок інших суб`єктів господарювання. Відповідно до Методики, для регіональних ринків, якщо ступінь відкритості ринку становить менше 30%, територіальними (географічними) межами ринку є конкретно визначена певна територія.

Міжнародний аеропорт «Бориспіль» розташований на території м. Бориспіль і включає будівлі, споруди тощо, що належать Підприємству на праві господарського відання. Крім того, аеропорт - це стратегічний об`єкт, який підлягає охороні та обмеженні доступу сторонніх осіб на його територію, тобто безпосередньо територія аеропорту «Бориспіль» є окремою частиною м. Бориспіль, а тому територіальними (географічними) межами ринку визначено територію аеропорту «Бориспіль», а не територію Підприємства.

Також позивач зазначив, що Підприємство погодило заявки щодо ненадання послуги інформування телеграмою вантажоодержувача про надходження вантажу всім суб`єктам господарювання, з якими укладені договори на обробку вантажу, а тому відсутнє неоднакове застосування умов до споживачів.

Однак з аналізу листи клієнтів Підприємства про відмову від послуги з інформування вантажоотримувача про надходження вантажу, встановлено, що не всі споживачі зазначеної послуги вказували у своїх листах про те, що вони гарантують оплату послуг за зберігання вантажів на складі тимчасового зберігання Підприємства (що було приводом Підприємства для відмови Комбінату у задоволенні клопотання від 20.09.2016 №702/06/16 не надавати послугу з інформування вантажоотримувача про надходження вантажу).

Крім того, деякі споживачі послуги повідомили, що в телефонному режимі зверталися до аеропорту з проханням не надсилати повідомлення про надходження вантажів, і Підприємство задовольняло такі прохання.

Позивач зазначає про те, що збільшення вартості послуги з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу здійснювалося у зв`язку із збільшенням вартості відправки телеграми ПАТ «Укртелеком», в економічній залежності від якого знаходилося Підприємство. Відповідачем у оскаржуваному рішенні не доведена необґрунтованість тарифів на послуги з інформування телеграмою.

Разом з тим, листом від 21.04.2016 №820000/82к100-2/495 Київською міською філією ПАТ «Укртелеком» було повідомлено Відділення щодо досягнутої з Підприємством домовленості стосовно встановлення тарифу передавання телеграм в межах України для інформування одержувачів про прибуття вантажів до аеропорту протягом 2016 року у сумі 2,50 грн. без ПДВ за слово.

Службою планування та аналізу Підприємства з урахуванням даного листа було здійснено розрахунок вартості послуги.

Так, згідно з розрахунком витрат по послугу (відповідно до планових витрат на 2016 рік), здійсненого СПтА на підставі службової записки начальника відділу термінального обслуговування від 29.04.2016 №26-10-244, до якого також закладено середню кількість слів в телеграмі 32 слова за тарифом 2,50 грн. без ПДВ, а також витрати на використання АСК ТПА у сумі 0,25 грн. (на одну послугу), витрати на послугу становлять 88 грн. (витрати на послугу від 29.04.2016 №38-31/3/1-1 (редакція 02 Зміни до витрат на послуги вантажного терміналу Підприємства).

Проте відповідно до пояснень, наданих Листом-1, Підприємством було прийнято рішення не переглядати встановлені з 01.01.2016, з 01.03.2016 та з 01.09.2016 вартості послуги «Інформування телеграмою вантажоодержувача про надходження вантажу» та залишити чинні.

Таким чином, враховуючи те, що тарифи на послуги телефонного зв`язку, зокрема, за слово звичайної телеграми по Україні протягом 2016 року становить 2,50 грн. без ПДВ та не змінювалися для Підприємства, підвищивши вартість послуги з 01.03.2016 до 130 грн. без ПДВ та з 01.09.2016 до 175 грн. без ПДВ, Підприємство встановило економічно необґрунтовану вартість послуги.

Крім того, нормативно-правовими актами не визначено порядок розрахунку вартості відповідних послуг.

Отже, при розрахунку вартості послуги, Підприємство застосовує середні показники, як за кількістю телеграм, так і за кількістю слів в одній телеграмі, та інші необхідні складові послуги (зокрема, вартість слова звичайної телеграми в межах України).

Що ж до посилань позивача на те, що Відділенням було надіслано повторне подання з попередніми висновками, яке розглянуто поза межами строків, встановлених пунктом 26 Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції (Правила розгляду справ), затверджених розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 №5, то вказаним пунктом встановлено лише строк, не пізніше якого комітет має надіслати попередній висновок, а обмеження розгляду антимонопольної справи вказаними Правилами не встановлено.

Враховуючи встановлені судом обставини, дії Підприємства, яке протягом періоду з 01.01.2016 по 01.01.2017 займало монопольне (домінуюче) становище на ринку послуг з обробки вантажів в аеропорті, а саме послуг з інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу, як такого, що не має на такому ринку жодного конкурента в територіальних межах аеропорту «Бориспіль», що полягали у встановленні економічно необґрунтованої вартості послуги «Інформування телеграмою вантажоотримувача про надходження вантажу», є зловживанням монопольним становищем відповідно до пункту 1 частини другої статті 13 Закону, що було вірно кваліфіковано Відділенням.

Стосовно визначення Відділенням розміру штрафу, слід зазначити таке.

Згідно з абзацом другим частини другої статті 52 Закону за порушення, визначене пунктом 2 статті 50 цього Закону, накладається штраф у розмірі до десяти відсотків доходу (виручки) суб`єкта господарювання від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за останній звітний рік, що передував року, в якому накладається штраф.

Відповідно до пункту 4 Рекомендаційних роз`яснень Антимонопольного комітету України від 09.08.2016 №39-рр під час розрахунку розміру штрафів за порушення Комітет керується принципами пропорційності, недискримінаційності та розумності:

- пропорційність передбачає співмірність розміру санкцій, які мають на меті не лише покарання за вчинене правопорушення, але й стримування від вчинення чи продовження таких порушень, з масштабом та характером порушення;

- недискримінаційність означає неприпустимість застосування до суб`єктів господарювання різних підходів в аналогічних випадках;

- розумність означає, що розмір штрафу має визначатися з урахуванням значення фактичних обставин кожного випадку для забезпечення справедливого балансу між публічними інтересами та правами й свободами учасників правовідносин.

Застосування штрафних санкцій не повинно призводити до позбавлення суб`єкта господарювання можливості конкурувати або до неможливості задоволення споживчого попиту.

Пунктом 6 передбачено, що визначення розміру штрафу здійснюється у два етапи:

- на першому визначається базовий розмір штрафу для кожного відповідача;

- на другому цей розмір коригується з урахуванням обтяжуючих та пом`якшуючих обставин.

Розмір накладеного штрафу не може перевищувати меж, визначених у частинах другій, п`ятій та шостій статті 52 Закону й частинах першій та другій статті 21 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції».

Згідно з копією форми 2 «Звіт про фінансові результати» за 9 місяців 2018 року чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за 9 місяців 2018 року становив 3 167 691 000 грн.

При визначенні розміру штрафу у сумі 68 000 грн. Відділенням було враховано, що Підприємством порушення не припинено, а тому відповідачем визначено вірний розмір суми штрафу.

Отже, позовні вимоги щодо визнання недійсним рішення №60/8-р/к задоволенню не підлягають.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору слід покласти на позивача.

Керуючись статтями 129, 233, 236 - 238, 240 та 241 ГПК України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні позову державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (08300, Київська обл., Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7; ідентифікаційний код 20572069) до Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45; ідентифікаційний код 21602826) про визнання недійсним рішення від 19.03.2019 №60/8-р/к.

2. Судові витрати покласти на державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (08300, Київська обл., Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7; ідентифікаційний код 20572069).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 29.11.2019.

Суддя О.В. Марченко