РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.11.2019Справа № 910/13033/19
Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) представників сторін справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "КРІПТА" (вул. Північно-Сирецька, 3-1, м. Київ, 04136)

до Приватного підприємства "ВІКНА СВІТ" (вул. Північно-Сирецька, 3, м. Київ, 04136)

про стягнення 69 382,58 грн

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва надійшов позов Приватного акціонерного товариства "КРІПТА" до Приватного підприємства "ВІКНА СВІТ" про стягнення 69 382,58 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором оренди нежитлового приміщення та надання послуг № 47/Д від 01.03.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.09.2019 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "КРІПТА" залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

26.09.2019 через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.09.2019 відкрито провадження у справі № 910/13033/19, вирішено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

Відповідно до ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Ухвала про відкриття провадження у справі від 30.09.2019 була надіслана на адреси сторін рекомендованим листом, що підтверджується поверненням на адресу суду повідомлення про вручення поштового відправлення позивачу та поштового конверта, надісланого на адресу відповідача.

Суд зазначає, що ухвала Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі № 910/13033/19 була направлена рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження Приватного підприємства "ВІКНА СВІТ", зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: вул. Північно-Сирецька, 3, м. Київ, 04136, проте з указаної адреси поштове відправлення повернулось з відміткою пошти "інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення".

Відповідно до частини шостої 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За приписами частин 3, 7 статті 120 Господарського процесуального кодексу України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення, інших причин, які не дали змоги оператору поштового зв`язку виконати обов`язки, тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Так, з огляду на підставу повернення до суду конверту з ухвалою від 30.09.2019 у справі № 910/13033/19, надісланою на адресу місцезнаходження відповідача, суд доходить висновку, що ухвала про відкриття провадження у справі вважається врученою відповідачу.

Крім того, за приписами частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Ураховуючи викладене, суд зазначає, що відповідач має доступ до судових рішень та мав можливість ознайомитись з ухвалою суду про відкриття провадження у справі № 910/13033/19 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Відповідно до статті 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Оскільки відповідач у встановлений строк не подав до суду відзив на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, враховуючи, що матеріали справи містять достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, суд уважає, що справа може бути розглянута за наявними у ній матеріалами відповідно до ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

01.03.2018 між Приватним акціонерним товариством "КРІПТА" (орендодавець) та Приватним підприємством "ВІКНА СВІТ" (орендар) укладено договір оренди нежитлового приміщення та надання послуг № 47/Д (надалі також - договір оренди), за умовами п.п. 1.1 якого Орендодавець передає, а Орендар приймає в строкове платне користування приміщення (надалі - об`єкт оренди), які знаходяться за адресою: 04136 м. Київ, вул. Північно - Сирецька, 1-3, згідно Акту приймання-передачі із зазначенням їх розміщення та технічного стану, який є невід`ємною частиною даного договору (Додаток № 1-А договору).

Згідно з п.п. 2.1-2.2 договору оренди приймання-передача об`єкта оренди оформлюється актом приймання-передачі (Додаток № 1 до Договору), який підписується уповноваженими представниками Сторін і є невід`ємною частиною Договору.

Об`єкт оренди вважається переданим (повернутим) в оренду з моменту підписання акта приймання-передачі об`єкта оренди.

У п.п. 2.5, 2.6 договору оренди встановлено, що повернення Орендарем об`єкта оренди Орендодавцю здійснюється за двостороннім актом, затвердженим представниками Сторін, впродовж_30-ти_днів з дня закінчення строку дії цього Договору, його припинення чи розірвання. У разі повернення об`єкта оренди в цілому або його частини з ініціативи Орендаря, Орендар повинен письмово повідомити Орендодавця про такі наміри не пізніше ніж за один місяць до передбачуваної дати повернення об`єкта оренди або його частини.

Орендну плату, плату за комунальні, інші послуги та експлуатаційні витрати за час, протягом якого проводиться звільнення об`єкта оренди Орендарем, якщо цей час відповідає строку, вказаному у пункті 2.5. цього Договору або строк такого звільнення погоджено Сторонами, Орендар сплачує в тому ж порядку та в тих самих розмірах, що і впродовж дії цього Договору.

Якщо Орендар не виконує обов`язку щодо повернення об`єкту в погоджений Сторонами строк, він зобов`язаний сплатити неустойку у розмірі подвійної орендної плати за час прострочення.

Відповідно до п.п. 5.1.1, 5.1.2 договору оренди розмір місячної орендної плати на дату укладення даного Договору становить 10 517,50 грн. (десять тисяч п`ятсот сімнадцять гривень 50 коп.), ПДВ - 2 103,50 грн. (дві тисячі сто три гривні 50 коп.), всього - 12 621,00 грн. (дванадцять тисяч шістсот двадцять одна гривня 00 коп.) Розмір орендної плати за 1 кв.м./міс., площа об`єкта оренди, розмір місячної плати за оренду та місце розташування об`єкту оренди зазначаються у Інвентаризаційній відомості оплати площ (додаток № 1В до Договору).

У разі зміни офіційного індексу інфляції більш ніж на 5% за квартал, що передує поточному кварталу, розмір орендної плати на наступний квартал може змінюватися Орендодавцем шляхом коригування розміру ставки орендної плати, яка встановлена у звітному (поточному) році на індекс інфляції кварталу, що передує поточному кварталу.

Як встановлено в п. 5.1.8 договору оренди надалі оплата за користування об`єктом оренди здійснюється безготівковим розрахунком у національній валюті України у розмірі, зазначеному в Інвентаризаційній відомості оплати площ (додаток № 1 до Договору) з урахуванням коефіцієнту додатково встановленому Орендодавцем у відповідності до п. 5.1.2. даного Договору у виді оплати за поточний місяць не пізніше 10 числа поточного місяця без обов`язкового виставляння рахунку-фактури. Рахунок-фактура видається тільки за вимогою Орендаря.

При оплаті за користування об`єктом оренди за поточний місяць Орендар зазначає у графі призначенні платежу платіжного доручення наступний текст: «Сплата за оренду приміщення згідно Дог. оренди № ___ від __».

За приписами п.п. 5.3, 5.3.1 договору оренди оплата за комунальні послуги, за винятком електроенергії, інші послуги та експлуатаційні витрати здійснюється Орендарем щомісячно на підставі акту виконаних робіт не пізніше 15 числа місяця наступного за звітним.

При оплаті акту виконаних робіт, Орендар зазначає у графі призначенні платежу платіжного доручення наступний текст: «Сплата к/п, е/в по акту в/р № ____від___згідно Дог.оренди № ____від____», що означає: «Сплата комунальних, інших послуг та експлуатаційних витрат по акту виконаних робіт №___від___згідно Договору оренди «___Від_____».

Розрахунки здійснюються у національній валюті України, з урахуванням коефіцієнту додатково встановленому Орендодавцем у відповідності до п. 5.1.2. даного Договору щодо розміру орендної плати.

Відшкодування витрат Орендодавця на придбання для Орендаря електричної енергії на наступний за поточним місяць здійснюється Орендарем на підставі рахунку-фактури до 30-го числа поточного місяця в обсязі спожитої Орендарем електроенергії у поточному місяці, яка визначається показаннями лічильниками.

У п. 5.4 договору оренди встановлено, що не пізніше 5-го числа місяця, наступного за звітним, Орендодавець надає Орендарю, підписаний ним і засвідчений його печаткою Акт виконаних робіт за звітний місяць, в якому зазначається обсяг наданих комунальних, інших послуг та понесених експлуатаційних витрат, їх вартість та сума, що підлягає оплаті.

Акт виконаних робіт, підписаний Орендарем і засвідчений його печаткою, останній зобов`язаний повернути Орендодавцеві не пізніше 10-го числа місяця, наступного за звітним. В разі не повернення Орендодавцю акту виконаних робіт у встановлений строк, та за відсутності претензій з боку Орендаря щодо виконаних робіт та наданих послуг, такий акт вважається узгодженим.

При відсутності оплати по акту виконаних робіт у встановлений п. 5.3. Договору термін, Орендодавець залишає за собою право розірвати даний Договір згідно умов Договору та чинного законодавства України, про що письмово повідомляє Орендаря.

Згідно з п.6.2.13 договору оренди в разі порушення Орендарем строків зі сплати щомісячної орендної плати, встановлених у підпункті 5.1.8. цього Договору та/або строків оплати за комунальні, інші послуги та експлуатаційні витрати, встановлених пунктом 5.3. цього Договору, на суму заборгованості нараховується пеня у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, діючої на дату виникнення заборгованості, за кожний день прострочення.

Пеня з орендної плати нараховується починаючи з 11-го числа поточного місяця, за який мала бути сплачена орендна плата до повного погашення заборгованості з орендної плати.

Пеня з оплати комунальних платежів, інших послуг та експлуатаційних витрат нараховується починаючи з 16-го числа місяця наступного за звітним до повного погашення цієї заборгованості.

Сума пені повинна бути сплачена Орендарем протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з моменту отримання вимоги Орендодавця окремим платежем.

Зарахування сплаченої пені, орендної плати та інших платежів здійснюється у порядку, встановленому підпунктом 5.1.9 цього Договору.

Обмеження Орендаря у наданні комунальних та інших послуг з його вини, не звільняє його від сплати штрафних санкцій.

Цей договір вважається укладеним та набирає чинності з моменту підписання сторонами та діє до 28.02.2019. Після закінчення терміну дії договору і відсутності письмових заперечень сторін договір може бути продовжений за згодою сторін в письмовому вигляді. (п. 9.1 договору оренди).

Як убачається з матеріалів справи, на виконання умов договору оренди Орендодавець передав, а Орендар в свою чергу прийняв в оренду Об`єкт оренди, що підтверджується Актом приймання - передачі приміщень в оренду від 01.03.2018.

Додатковою угодою № 2/224 від 01.02.2019 до договору оренди сторони домовились з-поміж іншого про таке:

« 1. З 01.02.2019 Орендар згідно акту приймання-передачі приміщень з оренди додаток №1-А) відмовляється від орендного використання приміщення в будівлі «Літ. Т» Ситуаційний план Г-14, поз. З, планіровка ВК-2-КБТІ, 1-й поверх, вісі 33-35, У-Ч) площею - 156,5 кв.м.

2. З 01.02.2019 Орендар згідно акту приймання-передачі приміщень в оренду додаток №1-Б) додатково приймає в орендне використання приміщення в будівлі «Літ. К» (Ситуаційний план Г-14, поз. 1, планіровка БТІ, 1-й поверх, вісі 13-16, М-П) площею - 155,0 кв.м. та вводить приміщення в експлуатацію згідно акту вводу в експлуатацію (додаток №1-В).

3. Пункт 1.3. вищезазначеного Договору викласти у наступній редакції: Загальна площа об`єкта оренди становить - 227,0 кв.м.

4. Пункт 1.4. вищезазначеного Договору викласти у наступній редакції: «Загальна вартість об`єкта оренди з врахуванням його індексації станом на день підписання даної Додаткової Угоди до вищезазначеного Договору складає: 42 013,16грн. (сорок дві тисячі тринадцять гривень 16коп.) - в будівлі «Літ. К» (Ситуаційний план Г-14, поз. 1)

5. На момент підписання даної Додаткової Угоди встановити Орендарю орендну плату в розмірі - 16 611,00 грн. (шістнадцять тисяч шістсот одинадцять гривень 00 коп.) з урахуванням ПДВ-20% у розмірі - 2 768,50 грн. (дві тисячі сімсот шістдесят вісім гривень 50 коп.) згідно інвентаризаційної відомості обліку площ станом на 01.02.19р. (додаток №1-Г).

01.02.2019 на виконання умов вказаної додаткової угоди до договору оренди сторонами підписано Акт приймання - передачі приміщень з оренди (будівлі «Літ. Т» Ситуаційний план Г-14, поз. З, планіровка ВК-2-КБТІ, 1-й поверх, вісі 33-35, У-Ч) площею - 156,5 кв.м.) та Акт приймання - передачі приміщень в оренду (будівлі «Літ. К» (Ситуаційний план Г-14, поз. 1, планіровка БТІ, 1-й поверх, вісі 13-16, М-П) площею - 155,0 кв.м.).

У Додатковій угоді № 3/289 від 26.04.2018 до договору оренди визначено таке:

« 1. Орендар звільнить орендовані приміщення в будівлі «Літ. К» (Ситуаційний план Г-14, поз. 1, планіровка БТІ, 1-й поверх, вісі 13-16, М-П) площею 155,0 кв.м. і передасть їх Орендодавцю не пізніше 31.05.2019 р.

2. Сторони домовились продовжити строк дії даного Договору в частині оренди офісного приміщення в будівлі «Літ. К» (Ситуаційний план Г-14, поз. 1, планіровка БТІ, 2-й поверх, вісі 5-7, А-В) площею-72,0 кв.м. до 31.07.2019 р.

3. Сторони домовились, що орендар відповідно до розділу 2 даного Договору звільнить орендоване приміщення в будівлі «Літ. К» (Ситуаційний план Г-14, поз. 1, планіровка БТІ, 2-й поверх, вісі 5-7, М-П) площею-72,0 кв.м. і передасть їх Орендодавцю не пізніше 31.08.2019 р.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що відповідач не виконував належним чином свої договірні зобов`язання зі сплати орендної плати та комунальних послуг, внаслідок чого станом на 01.09.2019 у нього утворилась заборгованість перед позивачем за договором оренди у розмірі 48 708,83 грн. Окрім того, ураховуючи неналежне виконання відповідачем умов договору оренди, позивач просить суд стягнути з відповідача 3% річних у розмірі 376,11 грн, неустойку у розмірі 15 522,58 грн, пеню за несвоєчасну сплату орендної плати у розмірі 4 322,16 грн та пеню за несвоєчасну сплату комунальних платежів, інших послуг та експлуатаційних витрат у розмірі 423,48 грн.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 ст. 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною 1 ст. 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (ч. 7 ст. 193 Господарського кодексу України).

Як встановлено ч. 1 ст. 283 Господарського кодексу України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

Згідно з ч. 6 ст. 283 Господарського кодексу України до відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язаний передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Частиною 5 ст. 762 Цивільного кодексу України визначено, що плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

За користування майном з наймодавця справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму (ч.1 ст. 762 Цивільного кодексу України).

Статтею 286 Господарського кодексу України встановлено, що орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.

Згідно зі статтями 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

З поданих матеріалів судом встановлено, що на виконання умов договору оренди Орендодавець передав, а Орендар в свою чергу прийняв в оренду Об`єкт оренди, що підтверджується Актом приймання - передачі приміщень в оренду від 01.03.2018, який оформлений належним чином та підписаний уповноваженими представниками сторін і скріплений їх печатками.

Як вбачається з позовної заяви, позивач визначив заборгованість відповідача за договором оренди зі сплати орендної плати та комунальних платежів за період з квітня по серпень 2019 року у загальному розмірі 48 708,83 грн, а саме: 3 377,58 грн за квітень 2019 року, 19 259,17 грн - за травень 2019 року, 10 505,16 грн - за червень 2019 року та 7 783,46 грн - за серпень 2019 року (довідка про заборгованість Приватного підприємства "ВІКНА СВІТ" наявна в матеріалах справи).

На підтвердження обсягів і вартості наданих послуг оренди приміщень та наданих комунальних, інших послуг та понесених експлуатаційних витрат за договором оренди за період з квітня по серпень 2019 року позивачем подано акти наданих послуг № 107/0419 від 30.04.2019 на суму 19 988,58 грн, № 107/0519 від 31.05.2019 на суму 19 259,17 грн, № 107/0619 від 30.06.2019 на суму 10 505,16 грн, № 107/0719 від 31.07.2019 на суму 7 783,46 грн, № 107/0819 від 31.08.2019 на суму 7 783,46 грн, які підписані позивачем і засвідчені його печаткою.

Вказані акти були надані відповідачу в порядку п. 5.4 договору оренди шляхом надсилання на його юридичну адресу, що підтверджується описами вкладення у цінний лист та накладними, долученими до позову.

Однак, у встановлений договором строк відповідач указані акти не повернув, обґрунтованої відмови від їх підписання не надав, у зв`язку з чим відповідно до п. 5.4 договору оренди такі акти вважаються узгодженими.

З довідки позивача про заборгованість Приватного підприємства "ВІКНА СВІТ" та акта наданих послуг № 107/0419 від 30.04.2019 вбачається, що відповідачем було здійснено попередню оплату у розмірі 16 611,00 грн, яка була врахована в рахунок погашення заборгованості за квітень 2019 року.

При цьому, суд звертає увагу, що з аналізу поданих документів суд дійшов висновку, що зазначена сума 16 611,00 грн є вартістю орендної плати, яка була встановлена Додатковою угодою № 2/244 від 01.02.2018 до договору оренди.

Суд зазначає, що заборгованість відповідача перед позивачем по орендній платі та комунальним платежам за договором оренди у загальному розмірі 48 708,83 грн підтверджена поданими позивачем доказами, а відповідачем не спростована.

Однак, суд звертає увагу, що до матеріалів справи не було додано належних доказів відповідно до ст. 76 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження сплати відповідачем заборгованості перед позивачем у розмірі 48 708,83 грн.

Отже, в порушення зазначених норм Цивільного кодексу України та умов договору оренди відповідач не виконав свої зобов`язання належним чином, а тому позовні вимоги щодо стягнення суми основної заборгованості є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Окрім суми основного боргу позивачем заявлено до стягнення 3% річних у загальному розмірі 376,11 грн за загальний період прострочення здійснення відповідачем платежів за договором оренди з 11.04.2019 по 10.09.2019.

Пунктом 2 ст. 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитору зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Сплата трьох процентів річних від простроченої суми (якщо інший їх розмір не встановлений договором або законом) не має характеру штрафних санкцій і є способом захисту майнового права та інтересу кредитора шляхом отримання від боржника компенсації (плати) за користування ним коштами, належними до сплати кредиторові. (п.4.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» №14 від 17.12.2013)

Дослідивши поданий позивачем розрахунок 3% річних, суд зазначає, що відповідачем неправомірно здійснено нарахування за прострочення здійснення орендної плати та комунальних платежів разом за кожний місяць, починаючи з 11 числа поточного місяця оренди майна, оскільки не враховано різний початок періоду прострочення платежів за оренду та надання комунальних послуг за умовами договору.

Так, пунктом 5.1.8 договору оренди встановлено обов`язок відповідача щодо сплати орендної плати за поточний місяць не пізніше 10 числа поточного місяця, в той час, як пунктом 5.3 договору оренди оплата за комунальні послуги здійснюється відповідачем не пізніше 15 числа місяця наступного за звітним.

При цьому, дослідивши подані акти наданих послуг, суд визначив, що заборгованість щодо здійснення орендної плати за договором оренди становить: за квітень 2019 року - 0,00 грн, за травень 2019 року - 16 611,00 грн, за червень 2019 року - 8 954,00 грн, за липень 2019 року - 7 776,00 грн, за серпень 2019 року - 7 776,00 грн, а заборгованість за комунальні послуги становить: за квітень 2019 року - 3 377,58 грн, за травень 2019 року - 2 648,17 грн, за червень 2019 року - 1 551,16 грн, за липень 2019 року - 7,46 грн, за серпень 2019 року - 7,46 грн.

Отже, зважаючи на викладене, за наслідками здійснення судом самостійного розрахунку 3% річних окремо за прострочення орендної плати та комунальних платежів окремо за кожний місяць, стягненню з відповідача підлягають 3% річних у загальному розмірі 354,07 грн.

Крім того, позивач також просив стягнути з відповідача на його користь пеню за несвоєчасну сплату орендної плати у розмірі 4 322,16 грн за загальний період прострочки з 11.04.2019 по 10.09.2019 та пеню за несвоєчасну сплату комунальних платежів, інших послуг та експлуатаційних витрат у розмірі 423,48 грн, за загальний період прострочки з 16.05.2019 по 10.09.2019.

Згідно з приписами ст. ст. 216 - 218 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за порушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій. Господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. Господарські санкції застосовуються в установленому законом порядку за ініціативою учасників господарських відносин. Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Статтями 1, 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» від 22.11.96 р. № 543-96-ВР (з змінами), платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочення платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до частини 6 статті 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

При цьому, щодо пені за порушення грошових зобов`язань застосовується припис частини шостої статті 232 ГК України. Даним приписом передбачено не позовну давність, а період часу, за який нараховується пеня і який не повинен перевищувати шести місяців від дня, коли відповідне зобов`язання мало бути виконане; законом або укладеним сторонами договором може бути передбачено більшу або меншу тривалість цього періоду. Його перебіг починається з дня, наступного за останнім днем, у який зобов`язання мало бути виконане, і початок такого перебігу не може бути змінений за згодою сторін. (п.2.5 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» №14 від 17.12.2013)

Згідно з п.6.2.13 договору оренди в разі порушення Орендарем строків зі сплати щомісячної орендної плати, встановлених у підпункті 5.1.8. цього Договору та/або строків оплати за комунальні, інші послуги та експлуатаційні витрати, встановлених пунктом 5.3. цього Договору, на суму заборгованості нараховується пеня у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, діючої на дату виникнення заборгованості, за кожний день прострочення.

Пеня з орендної плати нараховується починаючи з 11-го числа поточного місяця, за який мала бути сплачена орендна плата до повного погашення заборгованості з орендної плати.

Пеня з оплати комунальних платежів, інших послуг та експлуатаційних витрат нараховується починаючи з 16-го числа місяця наступного за звітним до повного погашення цієї заборгованості.

Сума пені повинна бути сплачена Орендарем протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з моменту отримання вимоги Орендодавця окремим платежем.

Дослідивши поданий позивачем розрахунок пені за прострочення сплати орендної плати, суд зазначає, що позивачем при здійсненні розрахунку неправомірно взято за основу щомісячного нарахування повну суму заборгованості з орендної плати разом з комунальними платежами, а не самої орендної плати, а також здійснено розрахунок пені за квітень на суму заборгованості 3 377,58 грн, в той час як судом встановлено, що ця сума є заборгованістю зі сплати комунальних послуг.

Отже, за наслідками здійснення самостійного розрахунку пені за загальний період з 11.05.2019 по 10.09.2019 суд дійшов висновку, що стягненню з відповідача підлягає пеня за прострочення сплати орендної плати у загальному розмірі 3 380,99 грн.

Стосовно здійсненого позивачем розрахунку пені за несвоєчасну сплату комунальних платежів, інших послуг та експлуатаційних витрат, суд зазначає, що позивачем не враховано умови договору оренди, за якими пеня з оплати комунальних платежів, інших послуг та експлуатаційних витрат нараховується починаючи з 16-го числа місяця наступного за звітним до повного погашення цієї заборгованості.

Отже, за наслідками здійснення самостійного розрахунку пені за загальний період з 16.06.2019 по 10.09.2019 суд дійшов висновку, що стягненню з відповідача підлягає пеня за несвоєчасну сплату комунальних платежів, інших послуг та експлуатаційних витрат у загальному розмірі 299,10 грн.

Поряд з викладеним, позивачем заявлено до стягнення з відповідача 15 552,00 грн неустойки на підставі п. 2.6 договору оренди та ст. 785 Цивільного кодексу України станом на 10.09.2019.

Згідно зі статтею 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення. Такий обов`язок відповідача передбачений і в п. 2.6 договору оренди.

Для застосування наслідків, передбачених частиною 2 статті 785 Цивільного кодексу України необхідна наявність вини (умислу або необережності) у особи, яка порушила зобов`язання, відповідно до вимог статті 614 Цивільного кодексу України (Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 02.09.2014 у справі № 9271215/13).

За змістом частини 2 статті 795 зазначеного Кодексу повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється.

Згідно зі статтями 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У Додатковій угоді № 3/289 від 26.04.2018 до договору оренди сторони домовились продовжити строк дії даного Договору в частині оренди офісного приміщення в будівлі «Літ. К» (Ситуаційний план Г-14, поз. 1, планіровка БТІ, 2-й поверх, вісі 5-7, А-В) площею-72,0 кв.м. до 31.07.2019, а також встановили, що орендар відповідно до розділу 2 даного Договору звільнить орендоване приміщення в будівлі «Літ. К» (Ситуаційний план Г-14, поз. 1, планіровка БТІ, 2-й поверх, вісі 5-7, М-П) площею-72,0 кв.м. і передасть їх Орендодавцю не пізніше 31.08.2019 р.

Однак, доказів повернення відповідачем орендодавцю орендованого майна матеріали справи не містять, а відповідачем не надано. При цьому, обставин неможливості вчасного повернення майна з підстав, що не залежали від відповідача чи намагання його повернути це майно позивачеві у визначений договором строк відповідачем доведено не було.

Водночас, суд зазначає, що позивачем заявлено до стягнення неустойку станом на 10.09.2019, тобто, фактично за 10-денний період прострочення повернення відповідачем нерухомості, однак розрахунок здійснено у обсязі подвійної плати за користування річчю за увесь місяць.

Отже, оскільки статтею 785 Цивільного кодексу України передбачено обов`язок орендаря щодо сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю саме за час прострочення, то станом на 10.09.2019 у відповідача виник обов`язок зі сплати такої неустойки за 10 днів у розмірі 5 184,00 грн.

У зв`язку з наведеним, позовні вимоги про стягнення неустойки слід задовольнити частково на суму 5 184,00 грн.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на викладене вище, позовні підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Приватного підприємства "ВІКНА СВІТ" (вул. Північно-Сирецька, 3, м. Київ, 04136, ідентифікаційний код 35781112) на користь Приватного акціонерного товариства "КРІПТА" (вул. Північно-Сирецька, 3-1, м. Київ, 04136, ідентифікаційний код 41901960) заборгованість у розмірі 48 708 (сорок вісім тисяч сімсот вісім) грн 83 коп., 3% річних у розмірі 354 (триста п`ятдесят чотири) грн 07 коп., пеню за несвоєчасну сплату орендної плати у розмірі 3 380 (три тисячі триста вісімдесят) грн 99 коп., пеню за несвоєчасну сплату комунальних платежів, інших послуг та експлуатаційних витрат у розмірі 299 (двісті дев`яносто дев`ять) грн 10 коп., неустойку у розмірі 5 184 (п`ять тисяч сто вісімдесят чотири) грн 00 коп. та судовий збір у розмірі 1 603 (одна тисяча шістсот три) грн 83 коп.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання та підписання повного тексту рішення: 21.11.2019

Суддя Т. Ю. Трофименко