СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

20.11.2019 Справа № 922/203/19

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Фоміна В.О., суддя Крестьянінов О.О., суддя Пуль О.А.,

за участю секретаря судового засідання Курченко В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області (вх. № 1399 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.04.2019 у справі №922/203/19, постановлену в приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Кухар Н.М., дата складання повного тексту ухвали - 15.04.2019,

за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Харківської міської ради, м. Харків,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Укрресурс", м. Харків,

про стягнення 808085,64 грн

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2019 року до Господарського суду Харківської області з позовною заявою звернувся керівник Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Укрресурс" про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 808085,64 грн. Також просив суд судові витрати у справі покласти на відповідача; повідомити Харківську місцеву прокуратуру № 5 та прокуратуру Харківської області про дату, час та результати розгляду справи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач користується земельною ділянкою по вул. Ботанічній, 4-Б у м. Харкові, площею 0,4963 га без достатньої правової підстави, а тому відповідно до положень статей 1212-1214 Цивільного кодексу України повинен відшкодувати позивачу всі доходи, які він одержав або міг одержати від здачі вищевказаного майна в оренду.

Керівник Харківської місцевої прокуратури № 5 звернувся з даним позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради в порядку статті 131-1 Конституції України, статей 4, 53 Господарського процесуального кодексу України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Обґрунтовуючи порушення інтересів держави в даному випадку прокурор послався на те, що відповідач користується спірною земельною ділянкою без належних правових підстав та без сплати необхідних орендних платежів, у зв`язку з чим бюджет міської ради не отримує значні грошові кошти; вказане порушує інтереси територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради в частині можливості ефективного використання права комунальної власності та отримання місцевим бюджетом відповідного доходу, який може бути використаній для задоволення потреб територіальної громади.

Підставами для представництва інтересів держави та звернення до суду із даним позовом прокурор зазначає те, що Харківською міською радою, як органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у відповідних правовідносинах, не вжито жодних заходів щодо стягнення заборгованості з орендної плати за користування земельною ділянкою, що на його думку, свідчить про нездійснення позивачем захисту порушених інтересів держави та територіальної громади м. Харкова, а отже наявність передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" підстав для їх представництва.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.04.2019 у справі №922/203/19 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Укрресурс" (вх. № 6836 від 19.03.2019) про залишення позову без розгляду. Позов керівника Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Укрресурс" про стягнення 808085,64 грн. залишено без розгляду.

Вказана ухвала мотивована тим, прокурором при поданні позову не доведено наявність законних підстав для представництва інтересів держави, що свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності та є підставою для залишення позову без розгляду відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

При цьому, суд першої інстанції з посиланням на висновки Верховного Суду виходив з того, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо; у такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посади державної служби в органі державної влади та здійснюють установлені для таких посад повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Не погодившись з ухвалою місцевого господарського суду, заступник прокурора Харківської області звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.04.2019 у справі №922/203/19 та передати справу на розгляд до суду першої інстанції, а також відшкодувати витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги на користь прокуратури Харківської області. Також просить справу розглянути за участю представника прокуратури Харківської області, повідомити прокуратуру Харківської області про час, місце та результати розгляду апеляційної скарги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції залишено поза увагою положення Конституції України, яким на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді, так і Закону про прокуратуру (ст. 23), якими врегульовано порядок здійснення конституційної функції прокурором, визначено безпосередній алгоритм дій, що передує такому зверненню та визначено випадки, у яких прокурор здійснює представництво. Прокурор в скарзі зазначає, що ним виконано вимоги статті 23 Закону про прокуратуру щодо повідомлення Харківської міської ради про намір звернутись до суду з даним позовом. За твердженням скаржника, на Харківську міську раду покладено певні повноваження щодо здійснення заходів контролю за належним використанням земель комунальної власності та надходження коштів за таке використання, проте Харківська міська рада допустила порушення інтересів територіальної громади та не вживала заходи протягом півтора року щодо стягнення коштів за орендну плату з відповідача.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.05.2019 (колегією суддів у складі: головуючий суддя Фоміна В.О., суддя Бородіна Л.І., суддя Плахов О.В.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора Харківської області (вх. № 1399 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.04.2019 у справі №922/203/19; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 06.06.2019.

30.05.2019 до апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Укрресурс" надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх. № 5293), в якому відповідач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.06.2019 у зв`язку з відпусткою судді Плахова О.В. здійснено повторний розподіл судової справи № 922/203/19 та визначено наступний склад колегії суддів для її розгляду: головуючий суддя Фоміна В.О., суддя Бородіна Л.І., суддя Шевель О.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 06.06.2019 зупинено апеляційне провадження у справі №922/203/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №587/430/16-ц.

09.10.2019 від прокуратури Харківської області надійшло клопотання про поновлення провадження у справі, у зв`язку з закінченням Великою палатою Верховного Суду розгляду справи №587/430/16-ц та оприлюдненням повного тексту постанови у справі №587/430/16-ц в Єдиному реєстрі судових рішень.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2019 у зв`язку з відпусткою судді Бородіної Л.І., судді Шевель О.В. здійснено повторний розподіл судової справи № 922/203/19 та визначено наступний склад колегії суддів для її розгляду: головуючий суддя Фоміна В.О., суддя Пуль О.А., суддя Крестьянінов О.О.

Враховуючи закінчення перегляду в касаційному порядку справи №587/430/16-ц, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 поновлено апеляційне провадження з розгляду апеляційної скарги заступника прокурора Харківської області (вх. № 1399 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.04.2019 у справі №922/203/19; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 12.11.2019.

В судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 12.11.2019 відповідно до вимог частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву у розгляді справи до 20.11.2019.

20.11.2019 представник відповідача звернувся до Східного апеляційного господарського суду з клопотанням про зупинення провадження у справі на підставі пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України (вх. №10980), в якому, посилаючись на те, що ухвалою Великої Палати Верховного суду прийнято до розгляду справу №912/2385/18. Вказана ухвала обґрунтована наявністю виключної правової проблеми, необхідністю забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питанні щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Оскільки апеляційна скарга мотивована непогодженням прокурора з позицією суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду через недоведеність підстав звернення до суду від імені суб`єктів владних повноважень, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, передбачених статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", то відповідач вважає, що наявні підстави для зупинення провадження у справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

У судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 20.11.2019 представник відповідача підтримав заявлене клопотання про зупинення провадження у справі.

Присутній в судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення клопотання відповідача про зупинення провадження у даній справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18 та зазначив про відсутність підстав для зупинення провадження у даній справі, оскільки у справі № 912/2385/18 інший суб`єктний склад, інші правовідносини, іншій предмет та підстави позову.

Представник Харківської міської ради вирішення питання щодо наявності підстав для зупинення провадження у даній справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 залишив на розсуд суду.

Розглянувши клопотання ТОВ "Торговий дім Укрресурс" про зупинення провадження у справі, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч.1).

Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом, про що зазначено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17.

Апеляційним господарським судом встановлено, що згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Верховного Суду від 16.10.2019 справу №912/2385/18 разом із касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвалою Великою Палати Верховного Суду від 07.11.2019 у справі 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) прийнято до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019; призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24.03.2020.

Вказана ухвала мотивована тим, що за висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

На думку колегії суддів касаційного господарського суду, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво в суді законних інтересів держави ("якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень"), не можна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на різну судову практику щодо зазначених питань.

Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором; відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що відповідно до частини 4 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Верховний Суд, серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 45 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Велика Палата Верховного Суду у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що подібність правовідносин означає, зокрема, схожість суб`єктного складу учасників господарських відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, підстав позову, а також умов застосування правових норм.

Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи.

Апеляційним господарським судом встановлено, що з позовом у даній справі звернувся керівник Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Харківської міської ради, посилаючись на те, що органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у відповідних правовідносинах, не вжито заходів щодо захисту інтересів держави. Місцевим господарським судом після відкриття провадження у справі оскаржуваною ухвалою від 09.04.2019 залишено позов прокурора без розгляду з тих підстав, що прокурором не обґрунтовано наявності підстав для здійснення такого представництва інтересів держави в суді. Отже, суд дійшов висновку, що прокурор не має процесуальної дієздатності щодо підписання та подання позову.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що у справі №922/203/19 постали питання, аналогічні тим питанням, що передав для вирішення Верховний Суд у справі №912/2385/18, які становлять виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду.

З метою дотримання єдності судової практики, принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто, розумного балансу між приватними й публічними інтересами, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу для зупинення апеляційного провадження у справі №922/203/19 за апеляційною скаргою заступника прокурора Харківської області (вх. № 1399 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.04.2019 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

Керуючись ст.ст. 234, 228-229 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

УХВАЛИЛА:

Задовольнити клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Укрресурс" про зупинення провадження у справі.

Зупинити апеляційне провадження у справі №922/203/19 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення. Порядок і строки її оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя В.О. Фоміна

Суддя О.О. Крестьянінов

Суддя О.А. Пуль