УХВАЛА

м. Київ

13.11.2019Справа № 910/13804/18

Господарський суд міста Києва у складі: головуючого - судді Князькова В. В.,

за участю секретаря судового засідання Скокіна О. Л.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ», м. Дніпро

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група», м. Київ

про стягнення 2 015 971,84 грн, -

За участю представників:

від позивача: Єльніков І. М.

від відповідача: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/13804/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ» до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група» про стягнення 2 015 971,84 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем прийнятих на себе зобов`язань страховика за договором добровільного страхування майна №12-2803-17-00013 від 07.03.2017 в частині здійснення виплати страхового відшкодування в сумі 2 015 971,84 грн. Як вказує позивач, підставою для виплати страхувальнику суми відшкодування є страховий випадок, який стався 20.10.2017 внаслідок прориву теплотраси, а саме залиття застрахованого рухомого майна (товару), яке знаходилось у приміщенні магазину « Ева 341» за адресою: м. Київ, бул. Чоколівський, 1 літ. А, прим. 45.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2018, яку залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 19.02.2019, призначено у справі судову товарознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. На вирішення експертизи поставлено питання: який розмір матеріальної шкоди, заподіяної Товариству з обмеженою відповідальністю «РУШ» внаслідок залиття товару, що сталось 20.10.2017 в магазині « Ева 341» за адресою: м. Київ, бул. Чоколівський, 1 літ. А, приміщення 45? Провадження у справі зупинено на час проведення судової експертизи.

26.09.2019 на адресу Господарського суду міста Києва надійшов лист Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 24.09.2019 за вих. № 8924/19-53, до якого додано клопотання судового експерта Мензул О. О. про надання додаткових матеріалів, а саме висновку акредитованої лабораторії щодо можливості використання товарів за призначенням згідно з переліком станом на дату залиття 20.10.2017 в магазині «Ева 341». Також експертною установою повернуто до суду матеріали, які надавались для проведення експертного дослідження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2019 поновлено провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 16.10.2019.

Оскільки підготовче судове засідання, призначене на 16.10.2019, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Князькова В. В. на лікарняному, ухвалою суду від 23.10.2019 призначено підготовче судове засідання на 13.11.2019.

06.11.2019 представником відповідача подано до суду письмові заперечення проти задоволення клопотання судового експерта. Згідно з доводами представника відповідача, судовий експерт має відповідне свідоцтво про право проведення товарознавчих досліджень та може самостійно визначити, чи придатні товари до використання. При цьому, відповідач вказує, що вартість проведення експертизи ним було оплачено в повному обсязі.

12.11.2019 на адресу Господарського суду міста Києва надійшли письмові заперечення позивача проти заявленого судовим експертом клопотання. За твердженнями позивача, питання встановлення можливості подальшого використання об`єктів дослідження за призначенням є таким, що виходить за межі питання, поставленого судом. При цьому, позивач вказує, що встановлення можливості подальшого використання товарів є недоцільним, оскільки позивач продає споживачам готовий та якісним товар (в належній упаковці, з маркуванням тощо) та не здійснює переробку, перепакування та інші дії відносно товару.

У підготовче судове засідання 13.11.2019 представник позивача з`явився, просив суд відмовити у задоволенні клопотання експерта та повернути матеріали до експертної установи.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився. При цьому, 06.11.2019 до суду надійшло клопотання представника відповідача про відкладення судового засідання у зв`язку з зайнятістю останнього в іншому судовому процесі.

Розглянувши клопотання представника відповідача, господарський суд зазначає, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є саме неможливість вирішення спору у даному судовому засіданні, а не наявність відповідного клопотання учасника судового процесу.

Згідно з вичерпним переліком підстав для відкладення розгляду справи, який передбачено частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, підставами для відкладення розгляду справи є: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Як зазначено у п. 3.9.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» у випадку нез`явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору. Господарський суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю його представника (з причин, пов`язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т. п.). При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов`язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах.

Проте відповідачем не було доведено суду неможливості заміни представника, а також неможливості проведення підготовчого засідання без участі сторони відповідача на підставі письмових пояснень та доказів у справі. Також судом враховано, що відкладення розгляду справи може призвести до затягування строків розгляду спору.

Ураховуючи наведене, судом було залишено без задоволення клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого судового засідання.

Розглянувши клопотання судового експерта, яке надійшло до суду 26.09.2019, господарський суд виходить з наступного.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобов`язаний надати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання (ч. ч. 1-3 ст. 69 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з пунктом 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 зі змінами та доповненнями (далі - Інструкція), до основних видів експертизи віднесено товарознавчу експертизу машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про судову експертизу» незалежно від виду судочинства судовий експерт має право ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи, і подавати клопотання про надання додаткових матеріалів. Аналогічні положення закріплені у частині 6 статті 69 Господарського процесуального кодексу України.

У поданому до суду клопотанні від 24.09.2019 судовим експертом Мензул О. О. повідомлено суд, що 12.09.2019 останньою було проведено огляд частини об`єктів дослідження. Експерт вказує, що візуальним оглядом із застосуванням органолептичних методів дослідження встановити можливість подальшого використання об`єктів дослідження, а відповідно і розмір матеріальної шкоди не вдається за можливе, у зв`язку чим просить надати висновок акредитованої лабораторії щодо можливості використання товарів за призначенням згідно з переліком «Список товару, що постраждав при залитті Ева 341, який був перевезений на РЦ, постраждав від температурного режиму зберігання» станом на дату залиття, а саме 20.10.2017, в магазині « Ева 341» за адресою: м. Київ, бул. Чоколівський, 1 літ. А, приміщення 45.

За висновками суду, фактично у поданому до суду клопотанні судовий експерт ставить питання не про надання йому додаткових матеріалів, як це передбачено статтею 69 Господарського процесуального кодексу України та статтею 13 Закону України «Про судову експертизу», а про проведення іншого експертного дослідження.

У даному випадку судом враховано, що згідно з відомостями з Реєстру атестованих судових експертів судовий експерт Мензул О. О. є фахівцем державної спеціалізованої установи - Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України та має кваліфікацію за експертною спеціалізацією « 12.1. Визначення вартості машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання».

Відповідно до пункту 1.4 Інструкції під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта.

При цьому, за приписами частин 6, 7 статті 99 Господарського процесуального кодексу України питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями (ч. 6 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України).

Судом враховано, що згідно з положеннями Інструкції за результатами проведення судової експертизи складається висновок експерта або оформлюється повідомлення про неможливість надання висновку.

Висновок експерта складається з обов`язковим зазначенням його реквізитів (найменування документа, дати та номера складання висновку, категорії експертизи (додаткова, повторна, комісійна, комплексна), виду експертизи (за галуззю знань) та трьох частин: вступної (Вступ), дослідницької (Дослідження) та заключної (Висновки) (п. 4.14 Інструкції).

Повідомлення про неможливість надання висновку складається з трьох частин: вступної, мотивувальної та заключної. У вступній частині викладаються відомості, наведені в пункті 4.14 цього розділу. У мотивувальній частині викладаються причини, які обумовили неможливість надання висновку. У заключній частині вказується про неможливість надання висновку. Якщо з одних питань експерт може дати відповідь, а з інших є підстави для повідомлення про неможливість надання висновку, складається один документ - висновок експерта. У цьому випадку експерт попереджається про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України. (п. 4.21 Інструкції).

Зважаючи на викладені вище положення законодавства, господарський суд дійшов висновку, що клопотання судового експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Мензул О. О., яке надійшло до суду 26.09.2019, задоволенню не підлягає, оскільки фактично судовим експертом ставиться питання не про надання додаткових матеріалів, а про необхідність проведення іншого експертного дослідження.

При цьому, клопотання судового експерта не містить належного мотивування необхідності вирішення питання щодо можливості використання товарів за призначенням в межах вирішення поставленого судом питання щодо визначення розміру матеріальної шкоди, заподіяної позивачу внаслідок залиття товару (продавцем якого є позивач), а також не обґрунтовано неможливості з`ясування відповідного питання судовим експертом самостійно або з залученням іншого експерта Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Суд зауважує, що порядок складення висновку експерта або повідомлення про неможливість надання висновку визначається положеннями чинної Інструкції. На кожне з поставлених судом питань має бути дано відповідь по суті або вказано, з яких причин неможливо його вирішити.

За таких обставин, приймаючи до уваги викладені вище положення Інструкції, та зважаючи на подані учасниками справи заперечення, господарський суд вважає за необхідне повернути матеріали справи № 910/13804/18 до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України для продовження проведення судової експертизи, яку призначено ухвалою суду від 19.12.2018.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи .

За таких обставин, провадження у справі підлягає зупиненню на час проведення судової експертизи у справі.

Керуючись ст. ст. 99, 102, 103, п. 2 ч. 1 ст. 228, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання судового експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Мензул О. О., яке надійшло до суду 26.09.2019, - залишити без задоволення.

2. Повернути матеріали справи № 910/13804/18 до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України для продовження проведення судової експертизи, яку призначено ухвалою суду від 19.12.2018.

3. Відповідно до статті 4 Закону України «Про судову експертизу» попередити експерта, який буде проводити експертизу, про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України.

4. Зобов`язати судового експерта надіслати учасникам судового процесу належним чином засвідчені копії висновку, складеного за результатами проведення судової експертизи, або повідомлення про неможливість надання висновку.

5. Провадження у справі № 910/13804/18 зупинити на час проведення судової експертизи у справі.

У судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 14.11.2019.

Суддя В. В. Князьков