СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" листопада 2019 р. Справа № 922/2382/19

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Бородіна Л.І., суддя Здоровко Л.М., суддя Мартюхіна Н.О.,

за участю секретаря судового засідання Бєлкіної О.М.,

за участю представників:

від позивача: Верхацький І.В., адвокат (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 05.09.2018 серії КС №6888/10) за довіреністю від 17.05.2019 №14-193;

від відповідача: Сивак А.Ю., адвокат (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 14.11.2005 №1359) за довіреністю від 10.01.2018,

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Харківська ТЕЦ-5», м.Харків,

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 21.10.2019 (суддя Суслова В.В.), постановлену в приміщенні Господарського суду Харківської області в м.Харкові,

у справі №922/2382/19,

за позовом: Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», м.Київ,

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Харківська ТЕЦ-5», с.Подвірки, Дергачівський район, Харківська область,

про стягнення коштів,

ВСТАНОВИЛА:

25.07.2019 Акціонерне товариство «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» звернулось до Господарського суду Харківської області із позовом до Приватного акціонерного товариства «Харківська ТЕЦ-5» про стягнення боргу у розмірі 896874547,83грн, з яких основний борг у розмірі 600101492,82грн, пеня у розмірі 197503483,80грн, 3% річних у розмірі 27581331,45грн, інфляційні втрати у розмірі 71688240,76 та 672350,00грн судового збору (т.1, а.с. 4-58).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 30.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; встановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін; призначено підготовче засідання на 27.08.2019 об 11:30 год.; встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву; встановлено позивачу та відповідачу строк до 23.08.2019 на подання суду заяв чи клопотань, пов`язаних з розглядом справи, а також доказів, які не були подані суду в обґрунтування своїх вимог та заперечень (т.1, а.с. 2-3).

19.09.2019 в судовому засіданні Господарського суду Харківської області на підставі п.3 ч.2 ст.185 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 30.09.2019 об 11:00 год (т.1, а.с.113-114).

30.09.2019 розпочався розгляд справи по суті, що вбачається з протоколу судового засідання Господарського суду Харківської області від 30.09.2019 у цій справі, у п.2.1 якого зазначено про відкриття розгляду справи по суті (т.1,а.с.256,257).

18.10.2019 ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» звернулось до Господарського суду Харківської області із зустрічним позовом до АК «НАК «Нафтогаз України» про припинення зобов`язання ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» перед АТ «НАК «Нафтогаз України» з оплати 600101492,82грн основного боргу за договором від 29.09.2017 №2010/1718-ЕЕ в частині суми 1000000,00грн. Також, позивач за зустрічним позовом просив поновити строк для подання зустрічного позову (т.2, а.с. 69-72).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.10.2019 у справі №922/2382/19 зустрічну позовну заяву у справі №922/2382/19 повернуто заявнику Приватному акціонерному товариству «Харківська ТЕЦ-5» (т.2, а.с. 73-77).

Ухвала місцевого господарського суду із посиланням на ст. ст. 46, 185 ГПК України мотивована тим, що зустрічний позов поданий після закриття підготовчого провадження та під час розгляду справи по суті, тобто з порушенням вимог частини 1 статті 180 ГПК України. Крім того, суд зазначив, що суд не може об`єднати зустрічний позов з первісним позовом та почати його розгляд спочатку із справою, яка уже розглядається по суті, оскільки повернення до стадії підготовчого провадження чинним ГПК України не передбачено, у зв`язку з чим відмовив у задоволенні клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову.

Приватне акціонерне товариство «Харківська ТЕЦ-5» з ухвалою місцевого господарського суду не погодилось та 21.10.2019 звернулось до Східного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 21.10.2019 у справі №922/2382/19 та передати справу для розгляду до Господарського суду Харківської області.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник посилається на те, що відповідач за первісним позовом не міг звернутися із зустрічним позовом у строк для подання відзиву, адже зарахування листом ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» від 26.10.2019 №01-12/1491 та виникнення між сторонами спору внаслідок заперечення АТ «НАК «Нафтогаз України» відбулось вже після закриття підготовчого провадження у справі №922/2382/19, а отже товариство об`єктивно не могло звернутися із зустрічним позовом у строк, встановлений судом для подання відзиву.

У відзиві на апеляційну скаргу від 15.11.2019 позивач просить залишити оскаржувану ухвалу без змін, як таку, що прийнята з дотриманням норм процесуального права. При цьому зазначає, що зустрічний позов поданий після закінчення підготовчого провадження та розгляду справи по суті, а отже, на його думку, з порушенням частини 1 статті 180 ГПК України.

05.11.2019 АТ «НАК «Нафтогаз України» звернулось з клопотанням про застосування заходів процесуального примусу, в якому просить визнати подання ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» клопотання від 30.09.2019 про закриття провадження у справі №922/2382/19; зустрічної позовної заяви від 18.10.2019 та апеляційної скарги від 21.10.2019 зловживанням процесуальними правами; стягнути з ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» на підставі п.4 ч.1 ст.135 ГПК України в дохід Державного бюджету України штраф у розмірі 19210,00грн; залишити без розгляду апеляційну скаргу ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» на ухвалу Господарського суду Харківської області від 21.10.2019 у справі №922/2382/19 на підставі ч.3 ст.43 ГПК України, а матеріали справи повернути до Господарського суду Харківської області для подальшого розгляду справи та винесення рішення по суті. В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що відповідачем за первісним позовом подано клопотання про закриття провадження у справі №922/2382/19 на суму 600101492,82грн основного боргу, а в подальшому зустрічний позов про припинення зарахування зобов`язання ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» до АТ «НАК «Нафтогаз України» по оплаті 600101492,82грн основного боргу в частині суми 1000000,00грн, вказані документи подані після закриття підготовчого засідання. В подальшому відповідач безпідставно оскаржив ухвалу Господарського суду про повернення безпідставно поданого зустрічного позову, що, на думку позивача за первісним позовом, свідчить про наявність умислу, направленого виключно на затягування розгляду справи №922/2382/19, що ускладнює належний судовий захист майнових інтересів АТ «НАК «Нафтогаз України».

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник АТ «НАК» Нафтогаз України» підтримав заявлене клопотання та просив застосувати заходи процесуального примусу з підстав, наведених у клопотанні.

Представник ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» заперечив проти заявленого клопотання та просив відмовити у його задоволенні. При цьому зазначив, що чинним законодавством надано право стороні звертатися з заявою про зарахування зустрічних однорідних вимог у будь-який час, а тому лише після виникнення спору щодо зарахування зустрічних однорідних вимог ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» звернулось із зустрічним позовом до суду. Відповідач за первісним позовом вважає, що з його боку відсутнє зловживання своїми правами, а доводи скаржника - це лише його суб`єктивне тлумачення норм процесуального права.

Розглянувши заявлене клопотання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову у його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до статті 131 Господарського процесуального кодексу України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Суд зобов`язаний вжити заходів для запобігання зловживання процесуальними правами.

У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина 4 статті 43 ГПК України).

Таким чином, суд може визнати зловживанням процесуальними правами саме конкретні дії учасників судового процесу, а не абстрактне поняття "зловживань".

Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, розумні строки розгляду справи судом.

Відповідно до статті 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою місцевого господарського суду від 30.07.2019 у справі №922/2382/19 встановлено сторонам строк до 23.08.2019 для подання до суду заяв чи клопотань, пов`язаних з розглядом справи, а також доказів, які не були подані суду в обґрунтування своїх вимог і заперечень.

30.09.2019 ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» подано клопотання про закриття провадження у справі в частині стягнення 600101492,82грн основного боргу за договором від 29.09.2017 №2010/1718-ЕЕ (т.1,а.с.116-254).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 42 ГПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Статтею 169 ГПК України встановлено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі.

Отже, відповідач подавши клопотання про закриття провадження у справі, скористався своїм правом, визначеним статтями 42, 169 ГПК України щодо подачі клопотання з процесуального питання.

За змістом пункту 3 частини 2 статті 46 ГПК України відповідач, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Право подання зустрічного позову має лише відповідач.

Статтею 180 ГПК України визначений строк для пред`явлення зустрічного позову.

Отже, ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5», звернувшись з зустрічним позовом, в якому просило поновити строк на його подання, реалізувало своє право на таке звернення у відповідності до вимог ГПК України.

В частині 1 статті 255 ГПК України наведений перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції. Оскарження інших, не передбачених зазначеною процесуальною нормою, ухвал окремо від рішення суду не допускається. Втім, заперечення на них можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Оскільки вимогами статті 255 ГПК України передбачено право сторони на апеляційне оскарження окремо від рішення суду першої інстанції ухвали суду першої інстанції про повернення заяви (зустрічної позовної заяви) заявникові, яким відповідач за первісним позовом як сторона судового процесу скористався та його апеляційна скарга відповідала вимогам ст. 258 ГПК України, то суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що належне використання свого права на подання клопотання, зустрічного позову та на апеляційне оскарження судового рішення не є зловживанням процесуальними правами згідно зі статтею 43 ГПК України і не може бути підставою для застосування до такої сторони заходів процесуального примусу у вигляді стягнення штрафу при розгляді апеляційної скарги.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник скаржника підтримав вимоги апеляційної скарги та просив скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 21.10.2019 у справі №922/2382/19 та передати справу для розгляду до Господарського суду Харківської області.

При цьому зазначив, що він вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу на підставі наявної в матеріалах справи копії зустрічної позовної заяви.

Представник позивача за первісним позовом заперечив проти вимог апеляційної скарги та просив ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що на виконання приписів частини 6 статті 180 ГПК України копія зустрічної позовної заяви долучена місцевим господарським судом до матеріалів справи. З урахуванням викладеного суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за наявними в справі документами, зважаючи на відсутність заперечень скаржника щодо дати звернення із зустрічним позовом.

Перевіривши матеріали справи, правильність їх юридичної оцінки та застосування місцевим господарським судом норм законодавства, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Відповідно до частини 1 статті 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом 3 частини 2 статті 46 ГПК України встановлено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, строк для пред`явлення зустрічного позову встановлюється судом та є тотожній строку для подання відзиву.

Частиною 8 статті 165 ГПК України встановлено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 30.07.2019 встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву; встановлено позивачу та відповідачу строк до 23.08.2019 на подання суду заяв чи клопотань, пов`язаних з розглядом справи, а також доказів, які не були подані суду в обґрунтування своїх вимог та заперечень (т.1, а.с. 2-3).

02.08.2019 ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» отримано ухвалу місцевого господарського суду від 30.07.2019 у даній справі, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (т.1,а.с.59).

Отже, строк для подання відзиву та пред`явлення зустрічного позову, з урахуванням приписів статей 115,116 ГПК України сплив 19.08.2019.

ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» звернулось до Господарського суду Харківської області із зустрічним позовом до АК «НАК «Нафтогаз України» 18.10.2019, що вбачається з відтиску штампа Господарського суду Харківської області на першому аркуші копії зустрічного позову, наявного в матеріалах справи (т.2,а.с.69-72).

З наведеного вбачається, що зустрічний позов поданий з пропуском встановленого судом строку.

Статтею 118 ГПК України встановлено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Відповідно до частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною 2 статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі №904/5995/19.

Як зазначено вище, відповідно до частини 8 статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

З наведеного вище вбачається, що суд не може продовжити строк для подання зустрічного позову, який би спливав після першого підготовчого засідання.

З матеріалів справи вбачається, що 15.08.2019, тобто у строк, встановлений ухвалою місцевого господарського суду від 30.07.2019, ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» поданий відзив на позовну заяву. При цьому відповідач не звертався з клопотанням про продовження строку на подання зустрічного позову, заяв, клопотань тощо.

Отже, у суду не було підстав з власної ініціативи продовжувати процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву з урахуванням факту його подання відповідачем.

Доказів звернення ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» в порядку статті 119 ГПК України з клопотанням про продовження строку на подання зустрічної позовної заяви матеріали справи не містять, та на відповідні обставини не посилається скаржник в апеляційній скарзі.

При цьому в обґрунтування клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» посилається на лист від 26.10.2019 №01-12/1491, який надісланий АТ «НАК «Нафтогаз Україна». З наведеного вбачається, що вказаний лист датований та направлений АТ «НАК «Нафтогаз Україна» після того, як Господарський суд Харківської області розпочав розгляд справи по суті, про що свідчить протокол судового засідання Господарського суду Харківської області від 30.09.2019 у цій справі, у п.2.1 якого зазначено про відкриття розгляду справи по суті (т.1,а.с.256,257).

З наведеного вбачається, що спір між сторонами за зустрічним позовом виник після, того як розгляд справи по суті у справі 922/2382/19 вже розпочався.

Частинами 4, 5 статті 180 ГПК України встановлено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною 6 статті 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством.

ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» не дотримано правил пред`явлення зустрічного позову, а саме: подано з пропуском встановленого судом строку та після того, як розгляд справи розпочався по суті.

Відповідно до статті 13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

При цьому, суд апеляційної інстанції у спірних правовідносинах вважає доречним звернути увагу на застосування принципу процесуальної економії господарського судочинства - загального керівного положення, відповідно до якого господарський суд, учасники судового процесу економно і ефективно використовують всі встановлені законом процесуальні засоби для правильного та оперативного розгляду справ з дотриманням строків.

Сутність принципу процесуальної економії полягає в тому, що б під час розгляду справи в господарському суді для найбільш повного та всебічного розгляду справи використовувати всі встановленні законом засоби з урахуванням строків, визначених нормами процесуального права. Елементами змісту принципу процесуальної економії господарського судочинства слід вважати: вимога оперативного розгляду справи; вимога економного використання процесуальних засобів судом учасниками справи для повного та всебічного розгляду справи у господарському суді.

Така правові позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №912/2185/16.

Враховуючи викладене, місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що суд не може об`єднати зустрічний позов з первісним та почати його розгляд спочатку зі справою, яка вже розглядається по суті, оскільки повернення до стадії підготовчого провадження чинним ГПК України не передбачено.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що повернення зустрічного позову не перешкоджає зверненню з таким позовом до господарського суду в загальному порядку.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження при перегляді оскаржуваної ухвали в апеляційному порядку та відхиляються судовою колегією апеляційної інстанції за необґрунтованістю, у зв`язку з чим апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «Харківська ТЕЦ-5» не підлягає до задоволення, ухвалу Господарського суду Харківської області від 21.10.2019 у справі №922/2382/19 слід залишити без змін.

Відповідно до статті 129 ГПК України судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, п.1 ч.1 ст.275, ст.ст. 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Харківська ТЕЦ-5» залишити без задоволення.

2.Ухвалу Господарського суду Харківської області від 21.10.2019 у справі №922/2382/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Повний текст постанови складений 20.11.2019.

Головуючий суддя Л.І. Бородіна

Суддя Л.М. Здоровко

Суддя Н.О. Мартюхіна