УХВАЛА

про відмову у поновленні пропущеного процесуального строку та повернення зустрічної позовної заяви без розгляду, закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті

м. Київ

07.11.2019Справа № 910/10944/19

За зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія» «КВІТРУ»

До Акціонерного товариство «Укргазвидобування»

Про визнання правовідносин за договором поставки припиненими

У справі

За позовом Акціонерного товариство «Укргазвидобування» (04053, м. Київ, Шевченківський район, вулиця Кудрявська, будинок 26/28; 30019775)

До Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія» «КВІТРУ» (02095, м. Київ, Дарницький район, вулиця Княжий Затон , будинок 2/30, ОФІС 640; )

Про стягнення пені та штрафу

Суддя Бондаренко Г. П.

Секретар судового засідання Лебович А. О.

Представники сторін:

від позивача: Грищенко А.А. (довіреність № 2-927д від 15.10.2019);

від відповідача: Дядюра Н.О. (довіреність № б/н від 28.03.2019)

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Укргазвидобування» (далі-позивач) звернулося з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія» «КВІТРУ» (далі-відповідач) про стягнення пені та штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань по договору поставки № ГМК 10від 12.02.2018, а саме порушив строки поставки товару. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача пеню у розмірі - 1600146, 28 грн та штраф у розмірі - 799 22, 50 грн. Крім того позивач просить покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору у сумі - 35990, 53 грн.

02.09.2019 Господарський суд міста Києва постановив ухвалу про відкриття провадження у справі. Розгляд справи ухвалив здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначив на 26.09.2019.

24.09.2019 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. 26.09.2019 від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

26.09.2019 Суд розглянувши клопотання відповідача на місці ухвалив - відмовити у його задоволенні, оскільки таке клопотання є необґрунтованим. Ухвалою від 26.09.2019 відповідача було повідомлено про відкладення підготовчого засідання та виклик представника відповідача в підготовче судове засідання на 22.10.2019. Крім того, Суд повідомив представника відповідача про те, що якщо адвокат знає про неможливість участі одночасно у двох судових засіданнях, то він в силу виконання професійних обов`язків адвоката має повідомити свого клієнта (довірителя) про дані обставини, для того, щоб довіритель мав можливість забезпечити участь у судовому засіданні іншого представника.

15.10.2019 від позивача надійшла відповідь на відзив.

22.10.2019 відповідач подав зустрічну позовну заяву, в якій просив поновити строк, встановлений Господарським процесуальним кодексом для подання зустрічної позовної заяви. Пропуск встановленого законом строку відповідач обґрунтовує погіршенням у Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія» «КВІТРУ» фінансового стану, у зв`язку з чим відповідач не завжди має можливість забезпечити себе належною правовою допомогою та підготовкою процесуальних документів для подачі до суду.

22.10.2019 Суд за власною ініціативою на місці ухвалив продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів та оголосив перерву в підготовчому судовому засіданні на 07.11.2019, розгляд питання про прийняття зустрічного позову відклав до наступного судового засідання.

05.11.2019 позивач подав відповідь на зустрічний позов.

В судове засідання 07.11.2019 представники сторін з`явилися. Суд перейшов до розгляду питання щодо прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви.

Представник позивача вважає що відсутні підстави для прийняття зустрічної позовної заяви, оскільки остання подана з порушенням встановленого процесуального строку.

Відповідно до положень частин 1,2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8,9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України)

Згідно з частиною 1 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази.

Так, при відкритті провадження у справі судом було встановлено строк для подання відзиву на позов із урахуванням вимог статті 165 Господарського процесуального кодексу України - протягом 15 днів з дня вручення ухвали, але не пізніше закінчення строку підготовчого провадження (60 днів з моменту винесення ухвали), у випадку продовження процесуального строку судом.

Статтею 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (ч.1). Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч. 2).

Одними із основних засад (принципів) господарського судочинства є верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, розумність строків розгляду справи судом (п. 1, 2, 4, 10 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

В силу принципу змагальності учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частин 1,2 статті 14 Господарського процесуального кодексу України Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Наслідки пропуску процесуальних строків передбачені частинами 1, 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України, а саме право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції ЄСПЛ «Про захист прав людини та основоположних свобод» 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ідея справедливого судового розгляду включає основоположне право на змагальність провадження. У справі Hudakova and others v. Slovakia (Худакова та інші проти Словакіїї) ЄСПЛ вказав наступне: право на змагальні провадження не є абсолютним і сфера його застосування може змінюватись в залежності від специфічних ознак справи, що розглядається (§§ 26-27).

Відповідно, вимога стосовно розумного строку застосовується до всіх стадій юридичних проваджень, спрямованих на вирішення спору, включаючи додаткові стадії рішення у справі (Robins v. the United Kingdom (Робінс проти Сполученого Королівства, §§ 28-29).

Поведінка заявників складає об`єктивний факт, який не може стосуватись держави-учасниці, і який необхідно брати до уваги для визначення факту перевищення розумного строку, зазначенного у статті 6 § 1 (Poiss v. Austria (Пойсс проти Австрії), § 57; Wiesinger v. Austria (Вісінгер проти Австрії), § 57; Humen v. Poland (Гумен проти Польщі) [ВП], § 66).

Лише внесок заявника не може обґрунтовувати періоди бездіяльності, наприклад відсутність оперативності сторін у представленні подань може негативно вплинути на термін проваджень (Vernillo v. France (Вернійо проти Франції), § 34);

Хоча державні органи влади не можуть бути відповідальними за поведінку відповідача, дії однії із сторін, що спрямовані на відтермінування, не звільняють органи влади від їх обов`язку забезпечувати розгляд провадження упродовж розумного строку (Mincheva v. Bulgaria (Мінчєва проти Болгарії), § 68).

Щодо ж до принципу «рівності сторін», то він є складовою більш широкого розуміння поняття справедливого судового розгляду. Умова «рівності сторін» у розумінні «справедливого балансу» між сторонами фактично застосовується як у цивільних, так і у кримінальних провадженнях (Feldbrugge v. the Netherlands (Фелдбрюгге проти Нідерландів, § 44).

Зміст принципу рівності сторін - це забезпечення «справедливого балансу» між сторонами. Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази, в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands (Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів § 33)

Суд зазначає, що ухвалу про відкриття провадження у справі відповідач отримав 06.09.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Беручи до уваги той факт, що відповідачем було подано відзив на позовну заяву у строки, встановлені ухвалою про відкриття провадження у справі, Суд вважає, що це є підтвердженням того, що у сторони відповідача було достатньо часу для підготовки та подачі зустрічної позовної заяви. Крім того, поновлення пропущеного процесуального строку для подання зустрічного позову та встановлення додаткового строку буде одночасно порушенням справедливого балансу та принципу рівності відповідно до сторони позивача.

Відповідно до ч.1 ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно ч. 6, 7 вказаної статті, про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася з відповідною заявою.

Оскільки суд не вважає, зазначені ТОВ "БК "КВІРТУ" причини пропуску подач зустрічного позову, поважними, суд відмовляє в поновленні процесуального строку поданян зустрічної позовної заяви.

Пункт 3.15 Постанови Пленуму Вищого господарського кодексу України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» № 18 від 26.12.2011 право відповідача на подання зустрічного позову для спільного розгляду з первісним позовом також пов`язується з початком розгляду господарським судом справи по суті. У разі подання зустрічного позову після початку розгляду справи по суті суддя відмовляє в його прийнятті на підставі пункту 1 частини першої статті 62 ГПК як такого, що поданий з порушенням припису частини першої статті 60 ГПК; при цьому не має значення, з яких причин (поважних чи неповажних) зустрічний позов не було подано до початку такого розгляду. У цьому разі відповідач не позбавлений можливості звернутися з новим позовом у загальному порядку.

При застосуванні даних положень до норм, які встановлюють порядок та строки подачі зустрічної позовної заяви згідно Господарського процесуального кодексу України Суд звертає увагу заявника на те, що строк подачі зустрічної позовної заяви обмежений строком для подання відзиву і при цьому не мають значення причини, через які зустрічний позов не було подано у встановлений строк, враховуючи також те, що відповідачем не подавались докази скрутного фінансового становища.

Відповідно до частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, Суд ухвалив відмовити у поновленні пропущеного строку для подання зустрічного позову та повернути зустрічну позовну заяву без розгляду. Відмову у поновленні пропущеного процесуального строку може бути оскаржено.

Керуючись статтями 2, 11, 13, 14, 118, 119, 165, 178, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті на 03.12.19 о 10:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 19. Явку уповноважених представників сторін визнати обов`язковою!

2. Відмовити у поновленні процесуального строку подання зустрічної позовної заяви

3. Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія» «КВІТРУ» повернути без розгляду.

4. Згідно частини 1 статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у порядку, встановленому статті 256 Господарського процесуального кодексу України, в частині відмови у поновленні пропущеного процесуального строку для подання зустрічного позову та повернення зустрічної позовної заяви без розгляду.

Додатки: зустрічна позовна заява в оригіналі на адресу ТОВ "Будівельна компанія "КВІРТУ"

Повний текст ухвали складено: 11.11.2019

Суддя Бондаренко Г.П.