УХВАЛА

про відмову у розстроченні виконання судового наказу

м. Київ

11.11.2019Справа №910/7760/19

За заявоюФізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича
пророзстрочення виконання судового наказу
у справі№910/7760/19
за заявоюКомунального підприємства "Київпастранс" в особі Дирекція по будівництву та утриманню об`єктів транспорту та допоміжної інфраструктури
провидачу судового наказу за вимогою до Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича
щодостягнення заборгованості у розмірі 181 118,05 грн., а також стягнення нарахованих інфляційних втрат у розмірі 7 345,25 грн. та 3% річних у розмірі 1 943,47 грн.
Суддя Бойко Р.В.
секретар судового засідання Кучерява О.М.
Представники учасників справи:
від стягувача:Сидорова І.М.
від боржника (заявника):не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Київпастранс" в особі Дирекція по будівництву та утриманню об`єктів транспорту та допоміжної інфраструктури звернулось до господарського суду міста Києва з заявою про видачу судового наказу за вимогою до Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича про стягнення заборгованості з внесення орендної плати за Договором №2022 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 17.05.2015 у розмірі 181 118,05 грн., а також стягнення нарахованих за неналежне виконання боржником своїх грошових зобов`язань інфляційних втрат у розмірі 7 345,25 грн. та 3% річних у розмірі 1 943,47 грн.

18.06.2019 господарським судом міста Києва видано судовий наказ про стягнення з Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича на користь Комунального підприємства "Київпастранс" в особі Дирекція по будівництву та утриманню об`єктів транспорту та допоміжної інфраструктури заборгованості у розмірі 181 118,05 грн., інфляційні втрати у розмірі 7 435,25 грн., 3% річних у розмірі 1 943,47 грн. та судовий збір у розмірі 192,10 грн.

Вказаний наказ набрав законної сили та був направлений стягувачу.

31.10.2019 через відділ діловодства суду від Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича надійшла заява про розстрочення виконання судового наказу №910/7760/19 від 18.06.2019.

Звертаючись до суду із даною заявою відповідач просив суд розстрочити виконання судового наказу за наступним графіком: 1) грудень 2019 року - 17 630,00 грн.; 2) січень 2020 року - 17 630,00 грн.; 3) лютий 2020 року - 17 630,00 грн.; 4) березень 2020 року - 17 630,00 грн.; 5) квітень 2020 року - 17 630,00 грн.; 6) травень 2020 року - 17 630,00 грн.; 7) червень 2020 року - 17 630,00 грн.; 8) липень 2020 року - 17 630,00 грн.; 9) серпень 2020 року - 17 630,00 грн.; 10) вересень 2020 року - 17 630,00 грн.; 11) жовтень 2020 року - 17 630,00 грн.; 12) листопад 2020 року - 17 616,66 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 01.11.2019 у справі №910/7760/19 розгляд заяви Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича про розстрочення виконання судового наказу призначено на 11.11.2019.

11.11.2019 через відділ діловодства суду від Комунального підприємства "Київпастранс" в особі Дирекція по будівництву та утриманню об`єктів транспорту та допоміжної інфраструктури надійшли пояснення, в яких стягувач вказує, що з моменту видачі судового наказу боржником не вживалось жодних заходів щодо погашення заборгованості. Також стягувач звертає увагу, що, крім зазначеної заборгованості, у боржника наявна також заборгованість за період з травня по жовтень 2019 року, у зв`язку з чим загальна заборгованість Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича перед Комунального підприємства "Київпастранс" становить 318 685,45 грн.

В судове засідання 11.11.2019 представник стягувача з`явився, надав усні пояснення по суті заяви та проти її задоволення заперечував.

Боржник (заявник) явку свого повноважного представника у судове засідання, призначене на 11.11.2019, не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив, однак з огляду на вжиття судом всіх можливих та допустимих заходів для належного повідомлення останнього про призначення судового засідання на 11.11.2019 та скорочені строки, встановлені ст. 331 Господарського процесуального кодексу України для розгляду заяви про розстрочення виконання судового наказу (протягом 10 днів), суд вважає за можливе розглянути заяву Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича за відсутності його представника.

Розглянувши заяву про розстрочення виконання судового наказу, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні відповідної заяви, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 160 Господарського процесуального кодексу України суд може внести виправлення до судового наказу, визнати його таким, що не підлягає виконанню або відстрочити чи розстрочити або змінити спосіб чи порядок його виконання в порядку, встановленому статтями 328, 331 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити та розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Положення ч. 3 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. 4 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, ухвала про розстрочення виконання судового рішення може бути винесена судом лише у виняткових випадках за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його виконання неможливим.

При цьому, такі виняткові обставини визначаються судом з огляду на матеріали справи, у тому числі подані стороною докази на обґрунтування такої заяви.

Суд оцінює докази, які підтверджують зазначені обставини, за правилами ст. 86 Господарського процесуального кодексу України і лише за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення чи унеможливлюють його, господарський суд має право розстрочити виконання рішення суду.

Як на підставу для розстрочення виконання рішення суду боржник посилається на перебування у скрутному фінансовому становищі.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України №16-рп/2009 від 30.06.2009, виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової держави.

Суд відзначає, що Конституційний Суд України неодноразово зазначав, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (п. 2 мотивувальної частини рішення від 13.12.2012. Конституційного суду України по справі №18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (п. 3 мотивувальної частини рішення від 25.04.12. Конституційного суду України по справі №11-рп/2012).

Аналогічну позицію наведено в рішенні Конституційного Суду України від 26.06.2013. по справі №1-7/2013.

Виходячи з того, що згідно із ст. 1 Конституції України Україна є правовою державою, то обов`язковість виконання судових рішень є обов`язковою гарантією, дотримання якої є визначальним для утвердження авторитету України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і неупередженим судом.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.07.2004 по справі "Шмалько проти України" (заява №60750/00) зазначено, що для цілей ст. 6 виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина "судового розгляду".

У рішенні від 17.05.2005 по справі "Чіжов проти України" (заява №6962/02) Європейський суд з прав людини зазначив, що позитивним обов`язком держави є організація системи виконання рішень таким чином, щоб переконатися, що неналежне зволікання відсутнє та що система ефективна і законодавчо, і практично, а нездатність державних органів ужити необхідних заходів для виконання рішення позбавляє гарантії, передбаченої параграфом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Положеннями статті 232 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судовим рішенням, зокрема, є судовий наказ.

Таким чином, з урахуванням викладеного, відповідно до вимог Конституції України судовий наказ у справі №910/7760/19, який набрав законної сили, є обов`язковим до виконання та має бути виконаний.

Частина 2 статті 617 Цивільного кодексу України та частина 2 статті 218 Господарського кодексу України передбачають, що відсутність у боржника необхідних коштів, а також порушення зобов`язань контрагентами правопорушника не вважаються обставинами, які є підставою для звільнення боржника від відповідальності за порушення зобов`язання.

При цьому суд звертає увагу на те, що за змістом ст. 331 Господарського процесуального кодексу України тяжкий фінансовий стан відповідача на є підставою для відстрочки виконання рішення суду.

Попри наведене, боржником не надано жодних доказів скрутного матеріального становища.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

Аналогічні приписи закріплені у ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України.

Фізичною особою-підприємцем Голубенко Петром Валерійовичем не доведено обставини, на які він посилається.

Оскільки, господарський суд повинен враховувати можливі негативні наслідки для боржника при виконання судового наказу у встановлений строк, але перш за все повинен враховувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання судового наказу та не допускати їх настання, суд дійшов висновку, що боржником не доведено, що розстрочення виконання судового наказу зробить реальною можливість отримання боргу стягувачем, та не зашкодить матеріальним інтересам та фінансовому стану останнього.

З огляду на наведене суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича про розстрочення виконання судового наказу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 232, 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Голубенка Петра Валерійовича про розстрочення виконання судового наказу відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (11.11.2019) та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня складення її повного тексту шляхом подання у відповідності до п. 17.5 ч. 1 ПЕРЕХІДНИХ ПОЛОЖЕНЬ Господарського процесуального кодексу України апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду або через господарський суд міста Києва.

Повний текст складено 14.11.2019.

Суддя Р.В. Бойко