УХВАЛА

11 листопада 2019 року

м. Київ

Справа № Б11/013-10

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Пєскова В.Г. - головуючого, Васьковського О.В., Катеринчук Л.Й.,

учасники справи:

ініціюючий кредитор - Мале підприємство "Плай" у формі ТОВ,

боржник - Закрите акціонерне товариство "Київський м`ясопереробний завод",

розглянувши матеріали касаційної скарги Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2019

у складі колегії суддів: Отрюха Б.В. (головуючий), Сотнікова С.В., Іоннікової І.А.

та на ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018

у складі судді Наріжного С.Ю.

за заявою Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області

до Закритого акціонерного товариства "Київський м`ясопереробний завод" та Приватного підприємства "Сігма"

про визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових будівель

в межах справи № Б11/013-10

за заявою Малого підприємства "Плай" у формі ТОВ

до Закритого акціонерного товариства "Київський м`ясопереробний завод"

про банкрутство,

В С Т А Н О В И В:

19.11.2014 постановою Господарського суду Київської області визнано банкрутом Закритого акціонерного товариства "Київський м`ясопереробний завод" (далі - ЗАТ "Київський м`ясопереробний завод"), відкрито відносно нього ліквідаційну процедуру та призначено ліквідатора банкрута.

У червні 2015 року до Господарського суду Київської області надійшла заява кредитора у справі Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області (далі - ДФС у Київській області) до відповідачів ЗАТ "Київський м`ясопереробний завод" та Приватного підприємства "Сігма" (далі - ПП "Сігма") про визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових будівель від 19.01.2009, з підстав, передбачених статтею 20 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" та у зв`язку з невідповідністю правочину загальним нормам Цивільного кодексу України.

08.07.2015 ухвалою Господарського суду Київської області у справі №Б11/013-10 заяву задоволено повністю, а постановою Київського апеляційного господарського суду від 18.04.2018 вказану ухвалу залишено без змін.

05.07.2018 постановою Верховного Суду постанову суду апеляційної інстанції від 18.04.2018 та ухвалу місцевого суду від 08.07.2015 скасовано; справу № Б11/013-10 передано на новий розгляд до Господарського суду Київської області.

11.12.2018 ухвалою Господарського суду Київської області у справі № Б11/013-10 відмовлено у задоволенні заяви ДФС у Київській області до ЗАТ "Київський м`ясопереробний завод" та ПП "Сігма" про визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових будівель від 19.01.2009.

25.09.2019 постановою Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ДФС у Київській області на ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10 залишено без задоволення, а ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10 залишено без змін. Справу повернуто до Господарського суду Київської області.

28.10.2019 ДФС у Київській області подано касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Північного господарського суду від 25.09.2019 та ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10; визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових будівель від 19.01.2009, що укладений між ЗАТ "Київський м`ясопереробний завод" та ПП "Сігма"; повернути сторони у первинний стан, який існував до укладення договору купівлі-продажу нежитлових будівель від 19.01.2009, укладеного між ЗАТ "Київський м`ясопереробний завод" та ПП "Сігма".

31.10.2019 зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючого Пєскова В.Г., суддів: Васьковського О.В., Катеринчук Л.Й.

Відповідно до частини першої статті 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст оскаржуваної постанови складено 30.09.2019, тому останнім днем подання касаційної скарги ДФС у Київській області на постанову Північного господарського суду від 25.09.2019 та ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10 було 20.10.2019.

В порушення зазначених вимог, ДФС у Київській області касаційну скаргу на постанову Північного господарського суду від 25.09.2019 та ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10 подано до Верховного Суду з порушенням строку на касаційне оскарження, а саме 28.10.2019, що підтверджується поштовим конвертом зі штриховим ідентифікатором - 876, разом із клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

Клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження мотивовано тим, що 25.09.2019 у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини оскаржуваної постанови. Скаржник зазначає, що відповідно до штемпелю загального відділу постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2019 у справі № Б11/013-10 ним отримано 11.10.2019. Таким чином, на думку скаржника, останнім днем для подання касаційної скарги є 31.10.2019. З урахуванням викладеного та положень статті 288 Господарського процесуального кодексу України, ДФС у Київській області просить Суд поновити йому строк на касаційне оскарження постанови Північного господарського суду від 25.09.2019 та ухвали Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10.

Розглянувши клопотання, Судом вирішено, що скаржником не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку на подання касаційної скарги та не надано жодних доказів на підтвердження обґрунтування зазначеного вище клопотання, зокрема, доказів того, що повний текст оскаржуваної ухвали скаржником було отримано 11.10.2019.

Згідно з частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Водночас статтею 291 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

В порушення зазначених вимог, скаржником до касаційної скарги не додано жодних доказів надсилання копії скарги іншим сторонам у справі № Б11/013-10.

Також відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Заяву ДФС у Київській області про визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових будівель від 19.01.2009 було подано у червні 2015 року.

Підпунктом 10 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що ставка судового збору за подання до господарського суду заяв кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про порушення справи про банкрутство, а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом; заяв про визнання правочинів (договорів) недійсними та спростування майнових дій боржника в межах провадження у справі про банкрутство; заяв про розірвання мирової угоди, укладеної у справі про банкрутство, або визнання її недійсною становить 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2015 року встановлено у розмірі 1 218 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду, касаційних скарг у справі про банкрутство становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, за подання до Верховного Суду касаційної скарги скаржник мав сплатити судовий збір в сумі 4 872 грн ((1 218 х 2) х 200 % = 4 872).

Проте, в порушення зазначених вимог, до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга ДФС у Київській області на постанову Північного господарського суду від 25.09.2019 та на ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10 підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків, а саме - надати Суду: докази отримання повного тексту оскаржуваної постанови або навести інші поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження постанови Північного господарського суду від 25.09.2019 та ухвали Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10; докази направлення копії касаційної скарги іншим сторонам у справі № Б11/013-10 та документ про сплату (зарахування) судового збору в установленому законом порядку та розмірі, а саме 4 872 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача: 6007; номер рахунку отримувача: UA7026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; символ звітності банку: 207, за подання касаційної скарги на постанову Північного господарського суду від 25.09.2019 та ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10.

У платіжному дорученні на безготівкове перерахування судового збору, квитанції установи банку про прийняття платежу готівкою які додаються до позовної заяви (заяви, скарги) мають міститься відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором із зазначенням номеру справи у межах якої подається відповідна позовної заяви (заяви, скарги) та дата судового рішення яке оскаржується.

Керуючись статтями 234, 288, 290, частиною третьою статті 292, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області на постанову Північного господарського суду від 25.09.2019 та на ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2018 у справі № Б11/013-10 залишити без руху.

2. Надати Києво-Святошинській ОДПІ ГУ ДФС у Київській області строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Пєсков

Судді О. Васьковський

Л. Катеринчук