ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.11.2019 року м.Дніпро Справа № 912/712/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Кузнецова В.О.,

суддів Чус О.В., Вечірка І.О.,

секретар судового засідання Крицька Я.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення господарського суду Кіровоградської області від 15.07.2019 (дата складення повного рішення 24.07.2019, суддя Вавренюк Л.С.) у справі

за позовом ОСОБА_2

до відповідача приватного акціонерного товариства "Весна"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1

про визнання недійсними з моменту прийняття усі рішення Загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Весна" від 07.12.2018

ВСТАНОВИВ:

1.Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції.

До господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до приватного акціонерного товариства "Весна" про визнання недійсними з моменту прийняття усі рішення Загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Весна" від 07 грудня 2018 року, оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Весна" від 07 грудня 2018 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про порушення порядку призначення, підготовки та проведення загальних зборів, а саме: незаконне призначення загальних зборів товариства акціонером, який володіє більше ніж 10% акцій на підставі ч. 5 ст. 47 Закону України "Про акціонерні товариства", що передбачає скликання зборів за скороченою процедурою виключно Наглядовою радою, а також передбачає необхідність зазначення підстави скликання зборів за скороченою процедурою; у зв`язку з невчасним отриманням повідомленням про проведення позачергових загальних зборів позивач був позбавлений права вносити пропозиції щодо питань, включених до порядку денного; порушення права позивача на ознайомлення у повному обсязі з усіма матеріалами та інформацією, необхідними для прийняття рішень 07.12.2018 на Загальних зборах; безпідставне скасування попередніх рішень Загальних зборів та Наглядової ради товариства за відсутності судових рішень про таке скасування, оскільки це суперечить презумпції легітимності рішень органів управління юридичної особи; винесення на розгляд Загальних Зборів товариства питання про схвалення значних правочинів за наявності судових справ про визнання таких правочинів недійсними, що свідчить про намагання у інший спосіб узаконити укладені у 2016-2017 роках правочини щодо відчуження майна товариства; включення до порядку денного Загальних зборів питання про схвалення значних правочинів відповідно до ст. 72 Закону України "Про акціонерні товариства" за відсутності попереднього проведення процедури визначення ринкової вартості майна, що відчужується товариством для здійснення обов`язкового викупу акцій товариством у акціонерів відповідно до ч.3 ст.68 Закону України "Про акціонерні товариства" в разі голосування такими акціонерами проти рішення про схвалення значних правочинів та правочинів, щодо яких є заінтересованість; та, як наслідок, був відсутній проект договору про викуп таких акцій; порушення прав акціонера ОСОБА_2 , що випливає із невиконання товариством вищевказаного, яке полягає у неможливості взяти участь у цих Загальних зборах та голосувати з цього питання порядку денного, оскільки йому до винесення даного рішення на голосування не було повідомлено про ринкову ціну акцій, за якою би він міг реалізувати своє право вимоги обов`язкового викупу акцій та не було надано на ознайомлення проект договору про викуп акцій; додатково підставами позову зазначаються порушення під час проведення голосування на Зборах, що полягали у неможливості здійснення обговорення питань, що внесені до порядку денного, неправильного заповнення бюлетенів представником акціонера Музичко Р. В .

Рішенням господарського суду Кіровоградської області від 15.07.2019 у даній справі позов задоволено повністю. Визнано недійсними з моменту прийняття усі рішення Загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Весна" від 07 грудня 2018 року, оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Весна" від 07 грудня 2018 року. Стягнуто з приватного акціонерного товариства "Весна" на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору в сумі 1 921 грн.

Зазначене рішення обґрунтовано посиланням на те, що скликання позачергових загальних зборів відбулось із грубим порушенням Закону України "Про акціонерні товариства".

2.Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи учасників справи.

Не погодившись із згаданим рішенням, ОСОБА_1 звернулась до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить рішення господарського суду скасувати та прийняте нове рішення про відмову в позові повністю.

2.1.Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Скаржник зазначає, що Законом України «Про акціонерні товариства» не передбачено обов`язкової наявності рішення наглядової ради щодо призначення чи відмови у призначенні зборів, а навпаки надається право акціонеру скликати такі збори.

Фактичні обставини спростовують висновки суду першої інстанції та свідчать, що станом на дату ініціювання акціонером загальних зборів, не зважаючи на відсутність рішення Наглядової ради, ОСОБА_2 , як акціонер, яка сукупно володіє більш ніж 10% акцій товариства, реалізувала передбачене законом та статутом відповідача право на скликання позачергових загальних зборів акціонерів, прийнявши відповідні рішення та уклавши 23.10.2018 договір з особою, яка веде облік прав власності на акції товариства - депозитарною установою ТОВ «Бул-Спред».

Вказаний договір укладений щодо надання депозитарною установою акціонеру послуг інформаційного та організаційного забезпечення проведення загальних зборів відповідача, виконання функцій реєстраційної комісії, лічильної комісії на загальних зборах відповідача, що відбудуться у 2018 році.

Відповідно до частини шостої статті 47 Закону України «Про акціонерні товариства» інформація про скликання загальних зборів була опублікована в газеті «Відомості Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку» № 212 від 06.11.2018.

Також, ТОВ "Бул-Спред" 06.11.2018 були направлені всім акціонерам товариства рекомендованими листами персональні повідомлення про проведення 07.12.2018 позачергових загальних зборів відповідача.

На думку скаржника, належність виконання акціонером товариства передбаченого законом та статутом обов`язку надіслання повідомлень про загальні збори не пов`язується з фактом отримання учасником товариства такого повідомлення.

Суд першої інстанції безпідставно заперечує право загальних зборів акціонерів змінювати, у тому числі скасовувати власні рішення, а також рішення інших органів управління товариства і таке право випливає із статусу та повноваження зборів, які є вищим органом управління товариства. При цьому судом взагалі не обґрунтовано яким чином прийняття Зборами рішень, викладених у пунктах 4-6 порядку денного порушило корпоративні права позивача тощо.

Суд безпідставно виходив з того, що рішення у пункті 7 порядку денного Зборів приймалося щодо схвалення значних правочинів та прийшов до висновку про порушення процедури, що передувала внесенню питання про затвердження Загальними зборами акціонерів правочинів про відчуження нерухомого майна товариства у 2016-2017 роках, що вплинуло на порушення прав позивача.

В даному випадку загальні збори не приймали рішення про вчинення правочинів, а приймали рішення про затвердження правочинів про відчуження нерухомості, укладених у 2016-2017 роках, які не можуть бути кваліфіковані як значні.

Відповідно до положень Закону України "Про акціонерні товариства" право на обов`язковий викуп акцій у акціонера виникає саме внаслідок прийняття загальними зборами рішення про надання згоди на вчинення товариством значних правочинів та голосування акціонера проти надання такої згоди, а відповідно до фактичних обставин справи протягом 2016-2017 років значного правочину товариством укладено не було, оскаржуваним рішенням загальних зборів не було порушено права позивача, а визнання його недійсним не призведе до відновлення його права на обов`язковий викуп акцій.

Скликання позачергових загальних зборів акціонерів відбувалося акціонером в порядку та з особливостями визначеними законом для зборів, які скликаються на вимогу акціонера, який є власником більше 10 відсотків акцій.

Питання визначення ринкової ціни акцій, підготовка проекту договору про продаж акцій знаходиться поза повноваженнями та контролем, як такого акціонера, що скликає збори, так і товариства (зважаючи на не сформовану Наглядову раду).

Апелянт вважає, що позивачем має бути обрано, а судом застосовано такий спосіб захисту, який забезпечує поновлення порушеного права.

Висновки про порушення права позивача на законне очікування справедливо визначеної вартості акцій безпідставні, оскільки умови та момент визначення ринкової вартості акцій визначається законом та не залежить від відповідача.

Норми закону не містять вказівки на обов`язкове проведення експертної оцінки ринкової вартості акцій до моменту проведення загальних зборів товариства, натомість законодавством встановлено лише дату, станом на яку має бути проведена оцінка, але визначення дня проведення самої оцінки відсутнє.

На думку скаржника, позивач не позбавлений права, як вимагати викупу акцій за ринковою ціною (за наявності до цього підстав), так і ініціювати питання оцінки майна та акцій, або ж оспорювати правочини, які на його думку порушують його права.

2.2. Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення господарського суду залишити без змін.

Позивач зазначає, що відповідно до частини першої ст.32 Закону України "Про акціонерні товариства", усі загальні збори, крім річних вважаються позачерговими.

Позачергові збори скликаються виключно Наглядовою радою (частини перша-п`ята ст.47 Закону України "Про акціонерні товариства").

Виключно у разі вмотивованої відмови Наглядової ради - позачергові Загальні збори можуть скликати акціонери (власники 10+% простих акцій товариства) (частина шоста ст.47 Закону України "Про акціонерні товариства").

Незважаючи на сплив строку повноважень (07.09.2015 - 07.09.2018) Наглядової ради, повноваження її членів припинено, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів (частина перша ст.53 Закону України "Про акціонерні товариства").

Оскільки Наглядова рада не скликала позачергові загальні збори, а апелянта перевищив свої повноваження, на думку позивача, порушено його право на управління товариством.

Розміщення повідомлення про проведення позачергових загальних зборів у загальнодоступній інформаційній базі даних відбулося з порушенням тридцятиденного строку, встановленого абз.2 частини шостої ст.47 Закону України "Про акціонерні товариства", що порушило право позивача бути обізнаним з проведенням позачергових Загальних зборів.

Позивач був позбавлений права на управління товариством в частині внесення пропозицій до порядку денного.

В порушення приписів частини першої ст.36, частини першої ст.78 Закону України "Про акціонерні товариства", позивач був позбавлений права на ознайомлення у повному обсязі з усіма матеріалами та інформацією, необхідними для прийняття рішень 07.12.2018 з питання 7 порядку денного Загальних зборів у місці зазначеному в повідомленні про проведення Загальних зборів, а також у місці проведення позачергових Загальних зборів.

Позивач вважає, що системний аналіз п.2 частини першої ст.68, частини другої ст.72 Закону України "Про акціонерні товариства" свідчить, що подальше схвалення правочину товариством здійснюється у тому самому порядку, що встановлений для прийняття рішення про надання згоди на його вчинення, в тому числі щодо реалізації акціонерами права вимоги обов`язкового викупу акціонерним товариством належних їм акцій.

3. Апеляційне провадження.

3.1. Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2019 для розгляду апеляційної скарги визначено колегію суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Чус О.В., Вечірка І.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 27.08.2019 залишено апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення господарського суду Кіровоградської області від 15.07.2019 № без руху, повідомлено скаржника про можливість усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали, у строк не пізніше 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

05.09.2019 до суду апеляційної інстанції надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано докази надіслання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів позивачу - ОСОБА_2 .

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 09.09.2019 відкрито апеляційне провадження у справі, розгляд апеляційної скарги призначено у судовому засіданні на 17.10.2019.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.09.2019 задоволено клопотання ОСОБА_2 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

17.10.2019 у судовому засіданні оголошено перерву до 07.11.2019.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.10.2019 клопотання ОСОБА_2 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції залишено без розгляду.

07.11.2019 учасники справи наданими їм процесуальним правом не скористалися та не забезпечили в судове засідання явку повноважних представників, про час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Суд апеляційної інстанції з метою дотримання процесуальних строків розгляду апеляційної скарги, враховуючи те, що участь в судовому засіданні є правом, а не обов`язком сторони, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представників сторін.

3.2. Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

ОСОБА_2 є власником 677 764 простих іменних акцій приватного акціонерного товариства "Весна", що складає 40,747% від їх загальної кількості. Зазначене підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах станом на 29.11.2018 (а.с. 29, том 1).

23.11.2018 акціонер ОСОБА_2 отримав через засоби поштового зв`язку повідомлення про скликання позачергових Загальних зборів акціонерів ПрАТ "Весна". У такому повідомленні зазначено, що акціонером ОСОБА_1 , яка володіє більш ніж 10 % акцій ПрАТ "Весна", на 07.12.2018 о 12:30 скликані позачергові Загальні збори акціонерів ПрАТ "Весна" з наступним порядком денним:

1. Обрання лічильної комісії. Прийняття рішення про припинення їх повноважень, затвердження умов договору на виконання депозитарною установою послуг по інформаційному та організаційному проведенню загальних зборів акціонерів.

2. Обрання голови та секретаря зборів.

3. Прийняття рішень з питань порядку проведення зборів, затвердження регламенту зборів.

4. Скасування рішень, затверджених Загальними зборами акціонерів ПрАТ "Весна" 13 лютого 2015 року.

5. Скасування рішень, затверджених Загальними зборами акціонерів ПрАТ "Весна" 07 вересня 2015 року.

6. Скасування рішень, затверджених Наглядовою радою ПрАТ "Весна" протягом 2014 -2016 років.

7. Затвердження правочинів про відчуження нерухомості, укладених у 2016 - 2017 роках.

8. Прийняття рішення про відшкодування Товариством витрат акціонера, з ініціативи якого скликалися збори, на організацію, підготовку та проведення зборів.

Судом встановлено, що повідомлення про скликання позачергових загальних зборів ПрАТ "Весна" на 07.12.2018 було опубліковано в газеті "Відомості Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку" №212 від 06.11.2018 та 15.11.2018, тобто з порушенням визначеного Законом тридцятиденного строку, розміщено в загально доступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку інформація - stockmarket.gov.ua.

На вимогу акціонера ОСОБА_2 перед початком проведення позачергових Загальних зборів, ним були отримані документи щодо скликаних Зборів, які містили рішення акціонера ОСОБА_1 , яка володіє більш ніж 10% акцій ПрАТ "Весна" від 24.10.2018 та від 19.11.2018 із затвердженими проектами рішень по питанням порядку денного Зборів та затвердженими бюлетенями, з яких вбачається про те, що Збори були скликані на підставі ч. 5 ст. 47 Закону України "Про акціонерні товариства", яка передбачає можливість при прийнятті рішення про скликання позачергових загальних зборів встановити порядок повідомлення акціонерів про скликання зборів не пізніше ніж за 15 днів до дати їх проведення, а тому ці Збори були скликані за скороченою процедурою.

Відповідно до річної фінансової звітності, яка розміщена відповідачем у загальнодоступній базі даних НКЦПФР про ринок цінних паперів за 2017 рік (остання річна фінансова звітності на момент прийняття рішення на Зборах 07.12.2018) вартості активів товариства за 2017 рік складає - 7025,2 тис. грн. Відповідно, 10% від зазначеної вартості активів товариства складає 702,52 тис. грн. (роздруківка з сайту загальнодоступної бази даних НКЦПФР додається https://stockmarket.gov.Ua/db/xml/yearreports/l 17147/201/templ).

Будь-який правочин на суму понад 702,5 тис. грн є значним правочином для ПрАТ "Весна" у 2018 році.

Надані відповідачем відомості про вартість активів ПрАТ "Весна" за 2015-2016 роки не відповідають дійсності, не підтверджені будь-якими доказами.

Предметом спору у даній справі є визнання недійсними з моменту прийняття усі рішення Загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Весна" від 07.12.2018.

3.3. Оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників справи і висновків суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та наданих заперечень, дослідивши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування господарським судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, оцінивши докази в їх сукупності та взаємозв`язку, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, враховуючи таке.

Положенням статті 269 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтями 15, 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду.

Виходячи зі змісту наведених статей Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України та Господарського процесуального кодексу України, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача. Підстава позову - це факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому, позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 Цивільного кодексу України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 Цивільного кодексу України.

Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин (постанови Верховного Суду від 20.03.2018 у справі №916/375/17, від 27.03.2018 у справі №904/9431/15, від 02.05.2018 у справі №910/807/17, від 06.03.2019 у справі №916/474/18, від 20.03.2019 у справі №906/37/18).

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

При цьому суди мають враховувати, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.

Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Згідно з частинами першою, п`ятою статті 98 Цивільного кодексу України в редакції, чинній станом на момент прийняття загальними зборами учасників спірних рішень, загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства. Рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

За приписами частини першої ст.50 Закону України "Про акціонерні товариства" у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття. Суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення кворуму; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; відсутність протоколу загальних зборів.

Пунктом 1 частини першої ст.116 Цивільного кодексу України передбачено, що учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини першої ст.89 Господарського кодексу України управління діяльністю господарського товариства здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства.

Згідно частини першої ст.167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Відповідно до наведеної правової норми, правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав. Відтак зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг взяти участь у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні.

Порядок скликання та проведення загальних зборів акціонерів у приватних акціонерних товариствах, а також порядок прийняття рішень акціонерами на загальних зборах регулюється Законом України "Про акціонерні товариства".

Абзацом 5 частини другої ст.32 Закону "Про акціонерні товариства" встановлено, що усі інші загальні збори, крім річних, вважаються позачерговими.

Відповідно до п.3 частини другої ст.52 Закону "Про акціонерні товариства", до виключної компетенції наглядової ради належить прийняття рішення про проведення чергових або позачергових загальних зборів відповідно до статуту товариства та у випадках, встановлених цим Законом.

У п.п.7.3.1 Статуту приватного акціонерного товариства "Весна" зазначено, що до компетенції Наглядової ради належить вирішення питань, передбачених законодавством, Статутом, а також переданих на вирішення Наглядової ради Загальними зборами.

До виключної компетенції наглядової ради належить, зокрема, підготовка порядку денного Загальних зборів, прийняття рішення про дату їх проведення та про включення пропозицій до порядку денного, крім скликання акціонерами позачергових Загальних зборів.

У підпункті 7.2.34 Статуту приватного акціонерного товариства "Весна" зазначено, що позачергові загальні збори скликаються Наглядовою радою на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків акцій товариства.

Частиною першою ст.47 Закону України "Про акціонерні товариства" встановлено, що позачергові загальні збори акціонерного товариства скликаються наглядовою радою: з власної ініціативи; на вимогу виконавчого органу - в разі порушення провадження про визнання товариства банкрутом або необхідності вчинення значного правочину; на вимогу ревізійної комісії (ревізора); на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій товариства; в інших випадках, встановлених законом або статутом товариства.

Вимога про скликання позачергових загальних зборів подається в письмовій формі виконавчому органу на адресу за місцезнаходженням акціонерного товариства із зазначенням органу або прізвищ (найменувань) акціонерів, які вимагають скликання позачергових загальних зборів, підстав для скликання та порядку денного. У разі скликання позачергових загальних зборів з ініціативи акціонерів вимога повинна також містити інформацію про кількість, тип і клас належних акціонерам акцій та бути підписаною всіма акціонерами, які її подають. Якщо порядком денним позачергових загальних зборів передбачено питання дострокового припинення повноважень голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу), одночасно обов`язково подається пропозиція щодо кандидатури для обрання голови колегіального виконавчого органу акціонерного товариства (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) або для призначення особи, яка тимчасово здійснюватиме його повноваження.

Матеріали справи не містять, а відповідачем не надано належних та допустимих доказів звернення з такою вимогою до виконавчого органу товариства, як акціонера, що володіє більше 10% акцій товариства.

Судом першої інстанції обґрунтовано не прийнято до уваги твердження відповідача про беззаперечне право акціонера, що володіє більше 10% акцій товариства скликати позачергові загальні збори, оскільки такому скликанню мають передувати вказані вище дії.

Рішення Наглядової ради про скликання позачергових Загальних зборів або мотивоване рішення про відмову у скликанні надається виконавчому органу товариства або акціонерам, які вимагають їх скликання, не пізніше ніж за три дні з моменту його прийняття (п.п.6.2.35 Статуту товариства).

Отже, скликання позачергових загальних зборів відбулось із грубим порушенням норм частини першої ст.47 Закону України "Про акціонерні товариства" та п.п.7.2.34 Статуту товариства.

У разі неприйняття наглядовою радою рішення про скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків простих акцій товариства, протягом 10 днів з моменту отримання такої вимоги або прийняття рішення про відмову у такому скликанні позачергові загальні збори такого товариства можуть бути проведені акціонерами (акціонером), які подавали таку вимогу відповідно до Закону, протягом 90 днів з дати надсилання такими акціонерами (акціонером) товариству вимоги про їх скликання. Рішення наглядової ради про відмову у скликанні позачергових загальних зборів акціонерів може бути оскаржено акціонерами до суду (частина шоста ст.47 Закону України "Про акціонерні товариства").

Доказів оскарження дій наглядової ради щодо неприйняття рішення про скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків простих акцій товариства, матеріали справи не містять.

Колегія суддів відхиляє доводи скаржника щодо належного повідомлення акціонерів про скликання загальних зборів, враховуючи таке.

Порядок повідомлення акціонерів про проведення загальних зборів передбачено ст.35 та частиною п`ятою ст.47 Закону "Про акціонерні товариства".

Відповідно до вимог частини першої ст.35 Закону "Про акціонерні товариства" повідомлення про проведення загальних зборів повинно бути зроблено шляхом: надсилання письмового повідомлення кожному акціонеру, зазначеному у переліку акціонерів, складеному в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України на дату, визначену наглядовою радою; здійснення товариством публікації в офіційному друкованому органі; надсилання повідомлення фондовій біржі, на якій це товариство пройшло процедуру лістингу; розміщення на власній веб-сторінці в мережі Інтернет інформації, передбаченої частиною третьою цієї статті. Зазначені дії повинні бути здійснені не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів.

Якщо цього вимагають інтереси акціонерного товариства, наглядова рада при прийнятті рішення про скликання позачергових загальних зборів може встановити, що повідомлення про скликання позачергових загальних зборів здійснюватиметься не пізніше ніж за 15 днів до дати їх проведення в порядку, встановленому статтею 35 цього Закону. У такому разі наглядова рада затверджує порядок денний (частина п`ята ст.47 Закону "Про акціонерні товариства").

Відповідно до п.7.2.3 та 7.2.4 Статуту товариства письмове повідомлення про проведення Загальних зборів та проект порядку денного надсилається кожному акціонеру, зазначеному у переліку акціонерів, складеному на дату, визначеною Наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонера-акціонерами, які цього вимагають. Персональне письмове повідомлення кожного акціонера про проведення Загальних зборів та проект порядку денного здійснюється шляхом надсилання рекомендованих листів поштою особою, яка скликає загальні збори, або особою, яка веде облік прав власності на акції товариства, у разі скликання Загальних зборів акціонерами, у строк не пізніше ніж за 30 днів до дати їх проведення.

Повідомлення про скликання позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Весна" на 07.12.2018 було опубліковано в газеті "Відомості Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку" №212 від 06.11.2018 та 15.11.2018, тобто з порушенням визначеного Законом тридцятиденного строку розміщено в загально доступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку інформація - stockmarket.gov.ua.

При цьому, колегія суддів приймає до уваги, що публікація у засобах масової інформації повідомлення про скликання загальних зборів є додатковим заходом і саме по собі не свідчить про те, що зареєстрований у реєстрі власників іменних цінних паперів акціонер був повідомлений про скликання загальних зборів при відсутності персонального письмового повідомлення.

В силу ст.ст.76,77 Господарського процесуального кодексу України та п. 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України N270 від 05 березня 2009 року, та Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", належним доказом відправлення позивачу повідомлення про проведення загальних зборів учасників скаржника є опис вкладення в поштовий конверт (де зазначено, що вкладено повідомлення про проведення загальних зборів учасників товариства), та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) надані в оригіналі.

Надана позивачем до позовної заяви копія конверту, у якому надійшло повідомлення, містить штемпель Укрпошти "09.11.19, Кропивницький" та нерозбірлива дата на штемпелі із написом "Черкаси" (а.с. 55 том 1).

У пункті 2.25 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" від 25.02.2016 №4 роз`яснено, що відсутність у повідомленні про проведення загальних зборів інформації про час, місце проведення зборів та інформація про питання, що будуть внесені на розгляд зборів (порядок денний), як і відсутність самого повідомлення, може бути підставою для визнання недійсними рішення загальних зборів.

Разом з цим, обраний особою, що скликає загальні збори учасників товариства, спосіб повідомлення про їх проведення повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №904/6983/17).

Обов`язок доказування належного повідомлення учасника товариства про дату, час та місце проведення загальних зборів та їх порядок денний покладається законодавством саме на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється у цій справі (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.05.2018 у справі №910/807/17).

Всупереч наведеному, в матеріалах справи відсутні докази своєчасного повідомлення позивача про скликання загальних зборів.

Щодо повноважень Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Весна", колегія суддів приймає до уваги наступне.

Відповідно до частини першої ст.53 Закону України "Про акціонерні товариства" члени наглядової ради публічного акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк до наступних річних зборів товариства. Якщо річні збори публічного акціонерного товариства не були проведені у строк, встановлений статтею 32 цього Закону, або не було прийнято рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення річних зборів товариства. Особи, обрані членами наглядової ради, можуть переобиратися необмежену кількість разів.

Отже, враховуючи сплив строку повноважень (07.09.2015- 07.09.2018) Наглядової ради, повноваження її членів припинено, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів, а тому акціонер, який володіє більше 10% акцій зобов`язаний був звернутись до виконавчого органу товариства із вимогою про скликання загальних зборів і лише після спливу 10 днів від дня пред`явлення вимоги, за наявністю передбачених законом підстав, мав право самостійно здійснювати заходи по скликанню позачергових загальних зборів.

Відповідно до ст. 36 Закону України "Про акціонерні товариства" від дати надіслання повідомлення про проведення загальних зборів до дати проведення загальних зборів акціонерне товариство повинно надати акціонерам можливість ознайомитися з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, за місцезнаходженням товариства у робочі дні, робочий час та в доступному місці, а в день проведення загальних зборів - також у місці їх проведення. У повідомленні про проведення загальних зборів вказуються конкретно визначене місце для ознайомлення (номер кімнати, офісу тощо) та посадова особа товариства, відповідальна за порядок ознайомлення акціонерів з документами.

У даному випадку, позивач був позбавлений можливості ознайомитися з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, доказів зворотного матеріали справи не містять, скаржником не надано.

Таким чином, враховуючи проведення позачергових зборів з порушенням порядку скликання, повідомлення про їх скликання, не надання можливості позивачеві ознайомитися з питаннями, включеними до порядку денного та внесення своїх пропозицій, порушено право позивача на участь в управлінні товариством через діяльність у вищому органі товариства - загальних зборах, не зважаючи на недостатність її голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами акціонерів рішень, оскільки вплив учасника (акціонера, члена) на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.03.2018 у справі №907/167/17, від 27.03.2018 у справі №904/6983/17, від 25.04.2018 у справі №904/6965/17).

Стосовно п.7 порядку денного оскаржуваних позачергових загальних зборів акціонерів, а саме "Затвердження правочинів про відчуження нерухомості, укладених у 2016-2017 роках", колегія суддів враховує таке.

Відповідно до частини третьої ст.68 Закону України "Про акціонерні товариства" акціонерне товариство зобов`язане викупити належні акціонерові акції у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, а саме, якщо акціонер зареєструвався для участі у загальних зборах та голосував проти прийняття загальними зборами рішення, зокрема, про надання згоди на вчинення товариством значних правочинів та надання згоди на вчинення товариством правочину, щодо якого є заінтересованість.

Згідно абзацу 2 частини першої ст.36 Закону України "Про акціонерні товариства" у разі якщо порядок денний загальних зборів передбачає голосування з питань, визначених статтею 68 цього Закону, акціонерне товариство повинно надати акціонерам можливість ознайомитися з проектом договору про викуп товариством акцій відповідно до порядку, передбаченого статтею 69 цього Закону. Умови такого договору (крім кількості і загальної вартості акцій) повинні бути єдиними для всіх акціонерів, тобто вартість викупу однієї акції має бути визначена до проведення Зборів.

При внесенні на обговорення акціонерів питання про затвердження (подальше схвалення) на підставі статті 72 Закону України "Про акціонерні товариства" правочинів на відчуження нерухомості у акціонерів виникає право вимоги обов`язкового викупу товариством належних їм акцій, тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що ОСОБА_2 мав право на одержання від відповідача інформації про затверджену ринкову вартість акцій, за якою відбуватиметься такий викуп, ознайомитися з документами, пов`язаними з процедурою її визнання та затверджені умови договору про купівлю - продаж акцій.

Зазначену позицію викладено Касаційним господарським судом у складі Верховного суду у постанові від 20.02.2019 у справі №910/8705/18.

Так, Верховним Судом зазначено, що стаття 36 Закону України "Про акціонерні товариства" має назву: "Документи, які надаються акціонерам, та документи, з якими акціонери можуть ознайомитись під час підготовки до загальних зборів". Тобто, всі, перелічені в статті заходи в часі передують загальним зборам. Таким чином, дана стаття зобов`язує акціонерне товариство надати акціонерам можливість ознайомитися з проектом договору про викуп акцій до проведення зборів.

Належне виконання цього обов`язку акціонерним товариством передбачає сукупність послідовних дій: по-перше - це виготовлення належного проекту договору, а по-друге - надання акціонеру фізичної можливості з ним ознайомитись.

У статті 36 Закону України "Про акціонерні товариства", визначаючи вимоги до проекту договору про викуп акцій, законодавець зазначив, що лише умови щодо кількості та загальної вартості акцій носять індивідуальний для кожного акціонера характер, а всі інші умови договору повинні бути єдиними для всіх акціонерів. Отже, законодавець передбачив, що загальна вартість акцій (як індивідуальна договірна умова) повинна міститися в проекті договору про їх викуп.

Таким чином, для того, щоб виготовити проект договору про викуп акцій та ознайомити з ним позивача відповідач повинен був спочатку визначити загальну вартість акцій позивача.

Частина друга ст.69 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачає, що в повідомленні акціонера про право на викуп акцій товариство повинно зазначити 1) ціну викупу акцій; 2) кількості акцій, викуп яких має право вимагати акціонер; 3) загальну вартість у разі викупу акцій товариством; 4) строк здійснення товариством укладення договору та оплати вартості акцій. Таким чином, загальна вартість акцій, в тому сенсі, який вживається законодавцем в статтях 36 та 69 вищевказаного закону, є добутком ціни викупу однієї акції та загальної кількості акцій, що належать акціонеру.

Державна комісія з цінних паперів та фондового ринку в п. 10 Роз`яснень від 10.08.2010 №7 "Про порядок застосування розділу XII Закону України "Про акціонерні товариства" щодо здійснення обов`язкового викупу акціонерним товариством розміщених ним акцій", зазначає, що ціна викупу акцій, яка є обов`язковим реквізитом повідомлення про право вимоги обов`язкового викупу акцій, що належать акціонеру, є також істотною умовою договору про обов`язковий викуп акцій.

Згідно ст.36 Закону України "Про акціонерні товариства" відповідач повинен був ознайомити позивача з проектом договору до дня проведення Зборів

Враховуючи зазначену правову позицію Верховного Суду, відновити порушене право позивача можливо лише шляхом визнання недійсним оспорюваного рішення, адже відновити порушене право у інший спосіб неможливо, загальні збори вже відбулись. Такий спосіб захисту дозволить відновити порушене право позивача, а саме відповідачу необхідно буде прийняти оспорюване рішення без порушення прав позивача та із додержанням процедури обов`язкового викупу.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції погоджується із доводами місцевого господарського суду про те, що права акціонера були порушені внаслідок недотримання відповідачем порядку схвалення, укладених із порушенням процедури значних правочинів та правочинів із заінтересованістю, у тому числі і акціонером, який скликав ці Збори, відповідно до якого у разі внесення на затвердження загальних зборів вчинених значних правочинів та правочинів із заінтересованістю, встановлений обов`язок до товариства: відповідним органом акціонерного товариства визначати оцінювача акцій товариства та затверджувати договір щодо послуг з оцінки; відповідним органом акціонерного товариства затверджувати ринкову вартість акцій товариства; відповідним органом акціонерного товариства затверджувати форму договору про продаж акцій.

Відповідним органом що уповноважений законодавством здійснювати вищевказані функції є Наглядова рада товариства, а за її відсутності - Загальні збори акціонерів, і це органи товариства до виключної компетенції яких ці питання відносяться.

Отже, відповідачем було порушено процедуру, що передувала внесенню питання про затвердження Загальними зборами акціонерів правочинів про відчуження нерухомого майна товариства у 2016-2017 роках, що вплинуло на порушення права акціонерів приватного акціонерного товариства "Весна", зокрема, акціонера ОСОБА_2., на участь в управлінні акціонерним товариством та надання можливості належним чином підготуватися до участі у цих Загальних зборах, оскільки їй до винесення даного рішення на голосування не було повідомлено про ринкову ціну акцій, за якою би вона могла реалізувати своє право вимоги та не було надано на ознайомлення проект договору про продаж акцій.

Крім цього, було порушено право акціонера ОСОБА_2 . на законне очікування справедливо визначеної вартості акцій, у разі проведення оцінки у 2016 та 2017 роках із врахуванням наявних об`єктів нерухомості товариства (яке відчужувалося за цими договорами), яке є складовою оцінки акцій, відповідно ринкова ціна була би визначена із врахуванням вартості цих об`єктів нерухомості і за результатами оцінки було би визначено більший розмір вартості акцій ніж наразі. Однак, позивач взагалі позбавлений можливості бути обізнаним про вартість акцій станом як на період 2016-2017 років, так і на дату прийняття рішення на цих Зборах 07.12.2018.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта, що в даному випадку загальні збори не приймали рішення про вчинення правочинів, а приймали рішення про затвердження правочинів про відчуження нерухомості, укладених у 2016-2017 роках, які не можуть бути кваліфіковані як значні, враховуючи таке.

За приписами п.4 частини першої ст.2 Закону України "Про акціонерні товариства", значний правочин - правочин (крім правочину з розміщення товариством власних акцій), учинений акціонерним товариством, якщо ринкова вартість майна (робіт, послуг), що є його предметом, становить 10 і більше відсотків вартості активів товариства, за даними останньої річної фінансової звітності.

У даному випадку, питання надання згоди на вчинення значних правочинів винесено на розгляд зборів у 2018 році, тому мають застосовуватися дані останньої річної фінансової звітності, що передує року розгляду питання.

Відповідно до річної фінансової звітності, яка розміщена відповідачем у загальнодоступній базі даних НКЦПФР про ринок цінних паперів за 2017 рік (остання річна фінансова звітності на момент прийняття рішення на Зборах 07.12.2018) вартості активів товариства за 2017 рік складає - 7025,2 тис. грн. Відповідно, 10% від зазначеної вартості активів товариства складає 702,52 тис. грн. (роздруківка з сайту загальнодоступної бази даних НКЦПФР додається https://stockmarket.gov.Ua/db/xml/yearreports/l 17147/201/templ).

Будь-який правочин на суму понад 702,5 тис. грн є значним правочином для приватного акціонерного товариства "Весна" у 2018 році.

Надані відповідачем відомості про вартість активів приватного акціонерного товариства "Весна" за 2015-2016 роки не підтверджені будь-якими доказами.

Відповідач у відзиві зазначає, що загальними зборами акціонерів приватного акціонерного товариства "Весна", які відбулись 07.12.2018 затверджено правочини з ТОВ "КДЦ" на загальну суму 6 421 711,00 грн, з ФОП Кодрул Н.О. затверджено правочини на загальну суму 1 707 652,00 грн. та ФОП Сніжков В. Г. на суму 716 740,00 грн. Тобто, всі затверджені правочини є значними у розумінні ст. 70 Закону України "Про акціонері товариства".

Крім того, саме відповідач, після прийняття оспорюваного рішення, розмістив у загальнодоступній базі даних НКЦПФР особливу інформацію про прийняття рішення про надання згоди про вчинення значних правочинів, чим саме й визнав затверджені правочини як значні (роздруківка з сайту загальнодоступної бази даних НКЦПФР-https://stockmarket.gov.ua/db/xml/news/124203/show, а.с. 106-116 том 1).

Тому твердження скаржника, що зазначені правочини не є значними не відповідає дійсності.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі Проніна проти України (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції.

3.4. Висновки апеляційного господарського суду за результатами розгляду апеляційної скарги.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що суд першої інстанції повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права під час ухвалення оскаржуваного рішення судом апеляційної інстанції не встановлено. В зв`язку з цим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення суду першої інстанції має бути залишене без змін.

3.5. Розподіл судових витрат.

Відповідно до статті 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст.ст.269,275,276,281-283 Господарського процесуального кодексу України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовити.

Рішення господарського суду Кіровоградської області від 15.07.2019 у справі №912/712/19 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку.

Постанова складена у повному обсязі 12.11.2019.

Головуючий суддя В.О.Кузнецов

Судді О.В.Чус

І.О.Вечірко