ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"12" листопада 2019 р. Справа № 924/483/19

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

головуючого судді Грязнов В.В.

судді Бучинська Г.Б.

судді Розізнана І.В.

представники учасників справи не викликались,

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення госпо-дарського суду Хмельницької області від 17.09.2019р., повний текст якого складено 20.09.2019 року, у справі №924/483/19 (суддя Крамар С.І.)

за позовом Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області м.Хмельницький

до Дертківської сільської ради с.Дертка Ізяславського р-ну Хмельницької обл.

про стягнення 50 000 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу,-

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області звернулася до гос-подарського суду Хмельницької області із позовом до Дертківської сільської ради Ізяславського ра-йону Хмельницької області про стягнення 50 000 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природно-му середовищу. Позов обґрунтовано тим, що сільський голова Дертківської сільської ради ОСОБА_2 пошкодив боброву загату поблизу с.Сивір Ізяславського району Хмельницької області, яка роз-ташована на міжгосподарському каналі К-19 осушувальної системи «Устя», чим завдано державі збитків на суму 50 000 грн. Позивач вважає, що оскільки будучи сільським головою Дертківської сільської ради ОСОБА_2 фактично є її працівником, отже шкоду зобов`язана відшкодувати юри-дична особа - Дертківська сільська рада. Позивачем при поданні позову заявлено про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження.(арк.справи 2-3).

Ухвалою господарського суду Хмельницької області від 24.05.2019р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №924/483/19 в порядку розгляду за правилами спроще-ного позовного провадження.(арк.справи 1).

Ухвалою суду від 19.06.2019р. суд здійснив перехід від спрощеного позовного провадження до загального позовного провадження.(арк.справи 64).

За наслідками розгляду справи, рішенням від 17.09.2019р. господарський суд Хмельницької області у задоволенні позову відмовив. Рішення обґрунтоване тим, що Позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення саме Дертківським сільським головою ОСОБА_2 пошкодження бобрової загати поблизу с.Сивір Ізяславського району на міжгоспо-дарському каналі К-19 осушувальної системи «Устя».(арк.справи 77-79).

03.10.2019р. до Північно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення господарського суду Хмельницької області від 17.09.2019р. у справі №924/483/19. Скарга обґрунтована тим, що постановою Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області від 09.02.2018р. №14/03 визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 87 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 867,00 грн. Під час складання адміністративного протоколу ОСОБА_2 пояснив, що руйнував боброві загати та визнав свою вину. Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 останнім не оскаржувалася і як вбачається із квитанції №31 від 23.02.2019р. ним сплачено 867 грн. адміністративного штрафу. Крім цього, ОСОБА_1 вважає доказом вини ОСОБА_2 в скоєнні адміністративного правопорушення відеозйомку, яку Скаржник надав Державній екологіч-ній інспекції у Хмельницькій області і яка умисне не була долучена до матеріалів справи. На відео-зйомці зафіксовано ОСОБА_2 та мешканців с.Сивер, яких він залучив до розібрання загат боб-рів, під час знесення загат бобрів. ОСОБА_2 дає пояснення, що загати бобрів йому дав вказівку розібрати, біля його ніг стоїть бензопила, якою він перерізав деревину загат бобрів. Доказом скоєння адміністративного правопорушення ОСОБА_2 та заподіяння збитків у розмірі 50 000 гривень є покази свідка ОСОБА_3 , яким фіксувався факт скоєння адміністративного пра-вопорушення. Судом не досліджено повно, всебічно та об`єктивно всі обставини справи, чим пору-шено вимоги ст.86 ГПК України, а також порушено мої права як особи, зацікавленої у розгляді справи.(арк.справи 89-92).

Разом із апеляційною скаргою ОСОБА_1 подав заяву, в якій просить винести ухвалу про допуск його до участі у справі №924/483/19 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача. Заявник наголошує, що бажає оскаржити рішення як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, оскільки були порушені його права як члена територіальної громади Дертківсь-кої сільської ради та заявника про скоєне правопорушення сільським головою ОСОБА_2 Заці-кавленість заявника полягає у повному, всебічному та об`єктивному розгляді справи та притягненні винних осіб до відповідальності.(арк. справи 94-96).

Ухвалою від 21.10.2019р. відкрито апеляційне провадження у справі №924/483/19. Розгляд справи призначено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.(арк. справи 87).

05.11.2019р. надійшло клопотання ОСОБА_1 про виклик учасників справи та виклик свід- ка ОСОБА_3 , у задоволенні якого колегія суддів відмовляє з огляду на малозначність справи.(арк. справи 123).

07.11.2019р. надійшов відзив Відповідача, у якому він заперечує проти задоволення апеля-ційної скарги та просить залишити рішення суду першої інстанції - без змін.(арк.справи 125-128).

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційне провадження підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до статті 4 Господарського процесуального кодексу України (надалі в тексті - ГПК України), право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господар-ського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Законом встановлено, що у випадках, передбачених законодавчими актами України, до гос-подарського суду мають право також звертатися державні та інші органи, фізичні особи, що не є суб`єктами підприємницької діяльності. Частина 2 статті 4 ГПК України містить перелік суб`єктів, право на звернення яких до господарського суду є обмеженим. Це означає, що право на звернення до господарського суду повинно бути прямо передбачене законодавчими актами України.

Стаття 129 Конституції України встановлює серед основних засад судочинства, зокрема, за-безпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Вказана конституційна норма конкретизована у статті 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», згідно з якою учасники судового процесу та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Отже, реалізація конституційного права на оскарження судового рішення ставиться в залеж-ність від положень процесуального закону.

Таким чином, господарський процесуальний кодекс України повинен містити імперативні норми про те, в яких випадках особа має право оскаржити рішення суду в апеляційному чи касацій-ному порядку.

Частиною 1 статті 254 ГПК України передбачено, що учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення і які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судо-вим рішенням через обґрунтування наявності таких критеріїв: вирішення судом питання про її пра-во, інтерес, обов`язок, причому такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Разом з тим, судове рішення, оскаржуване незалученою особою, повинно безпосередньо сто-суватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або якщо суд вирішив питання про обов`язки цієї особи чи про її інтереси у відповідних правовідносинах.

Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської кон-вентції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не береться до уваги. Аналогічна правова позиція відображена у постанові Верховного Суду від 17.10.2018р. у справі №97-ПН-07.

Розглядаючи дану скаргу, колегія суддів також приймає до уваги, що суд апеляційної інстан-ції, згідно з п.3 ч.1 ст.264 ГПК України - закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом пи-тання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про пра-ва, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Отже після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника і які конкретно.

Таким чином, першочергово суду необхідно з`ясувати чи зачіпає оскаржуване судове рішен-ня безпосередньо права та обов`язки скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирі-шити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та пи-тання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеля-ційне оскарження рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом апеляційної інстанції, скаржник вва-жає, що оскаржуваним рішенням порушені його права як члена територіальної громади Дертківської сільської ради та заявника про правопорушення, скоєне сільським головою ОСОБА_2 .

Колегія суддів встановила, що жодне право чи інтерес ОСОБА_1 рішенням господарсь-кого суду Хмельницької області від 17.09.2019р. у справі №924/483/19, предметом спору стягнення шкоди, завданої державі порушенням природоохоронного законодавства - не порушено, рівно як не вказано ні в мотивувальній, ні в резолютивній частині оскаржуваного рішення про права чи обов`яз-ки ОСОБА_1 .

Таким чином, оскаржуване рішення господарського суду Хмельницької області від 17.09. 2019р. у даній справі не створило для ОСОБА_1 жодних прав чи обов`язків, а тому у нього від-сутнє право на оскарження такого судового рішення.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судо-вим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеля-ційне провадження належить закрити на підставі пункту 3 частини 1 статті 264 ГПК України, оскіль-ки у даному випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, а відтак - від-сутній і суб`єкт апеляційного оскарження.

З огляду на вищезазначені обставини, колегія суддів вважає, що апеляційне провадження у справі №924/483/19, відкрите за скаргою ОСОБА_1 на рішення господарського суду Хмельни-цької області від 17.09.2019р., підлягає закриттю на підставі пункту 3 частини 1 статті 264 ГПК Ук-раїни.

Керуючись ст.ст. 34, 86, 233, 247, 262, 264 Господарського процесуального кодексу України, Північно-західний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Закрити апеляційне провадження у справі №924/483/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення господарського суду Хмельницької області від 17.09.2019р.

2. Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.288 ГПК України.

Головуючий суддя Грязнов В.В.

Суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Розізнана І.В.