УХВАЛА

про призначення судової експертизи та зупинення провадження у справі

м. Київ

05.11.2019Справа № 910/8641/19

За позовом Приватного акціонерного товариства "Страхове товариство "Іллічівське"

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг

про відшкодування шкоди 37 504 000,00 грн

Суддя Бондаренко Г. П.

Секретар судового засідання Лебович А. О.

За участі представників сторін:

Від позивача: Хруленко М. В. (ордер серія КВ № 450278 від 02.07.2019);

Від відповідача: 1) Василенко Г. А. (посвідчення № 61 від 13.12.2018);

2) Прут М. О. (довіреність № 10/2019 від 25.10.2019).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "Страхове товариство "Іллічівське" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Національної комісії, що здійснює держане регулювання у сфері ринків фінансових послуг (далі - відповідач) про відшкодування майнової шкоди в розмірі 37 504 000 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на думку позивача Національна комісія, що здійснює держане регулювання у сфері ринків фінансових послуг прийняла неправомірне рішення від 18.11.2016 № 2907 про анулювання ліцензій Приватного акціонерного товариства "Страхове товариство "Іллічівське", чим завдала майнову шкоду позивачу у розмірі 37 504 000, 00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 залишено позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Страхове товариство "Іллічівське" без руху, встановлено позивачеві строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали шляхом: - надання документів щодо наявності у адвоката права підпису позовних заяв.

18.07.2019 від позивача, на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, надійшла заява про усунення недоліків, якими останній усунув недоліки, встановлені ухвалою суду, а саме надав доказ наявності у представника позивача права на підписання позовних заяв Додаткову угоду № 3 до Договору про надання правової допомоги від 14.09.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи № 910/8641/19 ухвалено здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 03.09.2019.

22.08.2019 через відділ канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги заперечив в повному обсязі, та заява про відвід експерта Шейко Олександра Миколайовича, в якій відповідач, зокрема просив не приймати до розгляду експертний висновок експерта Шейко О. М., поданий позивачем до позовної заяви.

29.08.2019 через відділ канцелярії суду від позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання у справі та клопотання про поновлення позивачу строку для подання доказів у справі та приєднання до матеріалів справи доказів у справі.

В судовому засіданні 03.09.2019 суд на місці ухвалив продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів та відкласти підготовче засідання на 29.10.2019, також суд встановив позивачу строк для подання відповіді на відзив та висловлення позиції щодо поданого відповідачем клопотання про відхилення висновку експерта - до 30.09.2019, і встановив відповідачу строк для подання заперечень до 17.10.2019.

11.09.2019 від відповідача через відділ канцелярії суду надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів.

16.09.2019 через канцелярію суду від Державної регуляторної служби України надійшов лист, в якому остання просила повідомити чи залучено було її до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

01.10.2019 через відділ канцелярії суду від позивача надійшла відповідь на відзив представника відповідача від 20.03.2019 та заперечення проти заяви представника відповідача щодо відводу експерта від 22.08.2019.

21.10.2019 через відділ канцелярії суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, пояснення на заперечення проти заяви про відвід експерта від 22.08.2019 та заперечення на клопотання позивача від 20.08.2019.

21.10.2019 через відділ канцелярії суду від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій позивач просив суд:

- стягнути з відповідача відшкодування майнової шкоди в розмірі 76 924 000, 00 грн завдану внаслідок прийняття неправомірного рішення - розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг від 18.11.2016 №2907 «Про анулювання ліцензій на провадження страхової діяльності Приватного акціонерного товариства «Страхове товариство «Іллічівське» та невиконання розпорядження Державної регуляторної служби України від 13.02.2017 року №35;

- стягнути з відповідача відшкодування немайнової шкоди в розмірі 1 000 000, 00 грн, завдану внаслідок прийняття неправомірного рішення - розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг від 18.11.2016 №2907 «Про анулювання ліцензій на провадження страхової діяльності Приватного акціонерного товариства «Страхове товариство «Іллічівське» та невиконання розпорядження Державної регуляторної служби України від 13.02.2017 № 35;

- подальший розгляд справи №910/8641/19 здійснювати з врахуванням заяви позивача від 21.10.2019 про збільшення розміру позовних вимог.

28.10.2019 від відповідача через відділ канцелярії суду надійшли заперечення на заяву про збільшення розміру позовних вимог.

В судовому засіданні 29.10.2019 суд протокольно ухвалив прийняти заяву про збільшення розміру позовних вимог та розглядати справу з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог.

Розглянувши заяву відповідача про відвід експерта суд дійшов висновку, що наданий експертом Шейко О. М. висновок не є висновком судової експертизи, в розумінні статті 98 Господарського процесуального кодексу України та відповідно не може бути оцінений як висновок судового експерта.

Наданий експертом висновок є письмовим дослідженням на замовлення сторони, яке не має сили висновку судового експерта, складеного за результатами проведення експертизи на замовлення учасника справи. У зв`язку з цим відсутні правові підстави оцінювати даний висновок на підставі статті 104 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи зазначене суд ухвалив у задоволенні клопотання про відвід експерта відмовити.

З огляду на ті обставини, що наданий позивачем висновок не є висновком судової експертизи, в розумінні статті 98 Господарського процесуального кодексу України, суд в судовому засіданні 29.10.2019 поставив на обговорення сторін питання про призначення судової експертизи у справі.

Позивач погодився з необхідністю призначення у справі судової експертизи, а відповідач заперечив проти необхідності проведення у справі судової експертизи та зазначив про відсутність у відповідача коштів на проведення експертизи у справі.

Суд зобов`язав сторін викласти письмово свої позиції щодо призначення у справі експертизи за ініціативою суду до 05.11.2019 та оголосив перерву в підготовчому засіданні до 05.11.2019.

В судове засідання 05.11.2019 учасники справи прибули, позивач подав суду письмове клопотання щодо призначення судової експертизи у справі № 910/8641/19 та просив призначити судову експертизу у справі, відповідач подав письмову заяву щодо позиції про призначення судової експертизи, заперечив проти призначення експертизи та просив у випадку призначення експертизи витрати по її проведенню покласти на позивача.

Щодо експертної установи, то позивач пропонував установи - Товариство з обмеженою відповідальністю «Київська незалежна судова експерта установа» або Товариство з обмеженою відповідальністю «Київський інститут судових експертиз», а відповідач поклався в питанні визначенні експертної установи на розсуд суду.

Розглянувши заяви та клопотання сторін суд дійшов висновку про необхідність призначення у справі судово-економічної експертизи, з нижчевикладених підстав.

Предметом позову у даній справі є вимоги позивача до відповідача про відшкодування майнової та немайнової шкоди. На підтвердження розміру шкоди позивачем додані до позову докази, достовірність яких заперечується відповідачем. За результатами обговорення поставленого судом питання про призначення справі експертизи, позивач клопоче перед судом про призначення у справі експертизи, на вирішення якої просить поставити такі питання:

1) Чи підтверджується документально та відповідає Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» «РОЗРАХУНОК РОЗМІРУ ПРЯМИХ ТА ПОБІЧНИХ ЗБИТКІВ (ВТРАЧЕНА ВИГОДА) по ПрАТ «Страхове товариство «Іллічівське» за період з листопада 2016 року по 31 грудня 2018 року від дій Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері фінансових послуг»?;

2) Чи документально обґрунтований розмір матеріальної шкоди, зокрема: 37 504 000, 00 (тридцять сім мільйонів п`ятсот чотири) сума прямих збитків у вигляді витрат страхових резервів, 958 000 (дев`ятсот п`ятдесят вісім тис. грн.) - втрачена вигода у вигляді чистих збитків від фінансової діяльності, 29 769 000 (двадцять дев`ять мільйонів сімсот шістдесят дев`ять) - збитки від знецінення акцій, нанесеної Приватному акціонерному товариству «Страхове товариство «Іллічівське» в результаті анулювання ліцензій на провадження страхової діяльності 18.11.2016?

Статтею 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Згідно з положеннями ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" - судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

В Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Згідно зі ст. 100 Кодексу, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Проведення судової експертизи доручається державним спеціалізованим установам чи безпосередньо особам, які відповідають вимогам, встановленим Законом України "Про судову експертизу". Особа, яка проводить судову експертизу (далі - судовий експерт) користується правами і несе обов`язки, зазначені у статті 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 23.03.2012 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи", в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, передбачену статтями 384 і 385 Кримінального кодексу України.

В предмет доказування даної справи входять обставини нанесення діями відповідача майнової шкоди позивачу (прямих та непрямих збитків), немайнової шкоди та розмір такої шкоди.

Відповідно до п. 1.1, 2.1. розділу ІІІ «Економічна експертиза» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (зі змінами та доповненнями) основними завданнями експертизи документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності є визначення, зокрема, документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з нарахування та виплати заробітної плати, інших виплат, а основним завданням експертизи документів про економічну діяльність підприємств й організацій є, зокрема, визначення документальної обґрунтованості розрахунків втраченої вигоди.

Як зазначається в п. 2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 N 4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи", судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Отже, експертиза призначається судом у випадку необхідності встановлення фактів (обставин), дані про які вимагають спеціальних знань, та які мають суттєве значення для правильного вирішення спору по суті.

Позивач просить суд відшкодувати майнову шкоду нанесену йому діями відповідача у розмірі 76 924 000, 00 грн, яка складається з прямих і непрямих збитків, при цьому докази надані на її підтвердження викликають у відповідача сумніви щодо їх достовірності. Таким чином, для з`ясування розміру шкоди, яка завдана позивачу, в тому числі втраченої вигоди, є дійсно необхідність в застосуванні спеціальних знань у сфері економіки. Такими знаннями володіють судові експерти, які за результатами відповідного дослідження можуть дати відповідь на питання чи документально обґрунтований розмір матеріальної шкоди (збитків), нанесених Приватному акціонерному товариству «Страхове товариство «Іллічівське» в результаті анулювання ліцензій 18.11.2016.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з ч. 3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Так, за приписами ст. 10 Закону України "Про судову експертизу" судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності. До проведення судових експертиз, крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом. Судовому експерту забороняється використовувати свої повноваження з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки та пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб. До фахівця у відповідній галузі знань, який проводить судову експертизу, застосовуються положення цього Закону щодо гарантій, прав, обов`язків, відповідальності судового експерта, крім відповідальності за відмову від проведення експертизи та положень розділу III цього Закону.

Остаточний перелік питань та експертна установа (експерт) визначається судом відповідно до роз`яснень постанови Пленуми Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" від 23.03.2012 №4.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 23.03.2012 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи", в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, передбачену статтями 384 і 385 Кримінального кодексу України.

На підставі вищезазначеного, з метою встановлення правомірності розміру заявлених позовних вимог, розумності строків розгляду справи судом, для всебічного, повного та об`єктивного розгляду спору й вирішення питань, що потребують спеціальних знань, суд дійшов висновку щодо призначення у справі судової економічної експертизи, проведення якої доручається Товариству з обмеженою відповідальністю «Київська незалежна судова експерта установа».

Відповідно до ч. 2 ст. 125 Господарського процесуального кодексу України суд може зобов`язати учасника справи, який заявив клопотання про виклик свідка, призначення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача, забезпечення, витребування або огляд доказів за їх місцезнаходженням, попередньо (авансом) оплатити витрати, пов`язані з відповідною процесуальною дією.

Отже, витрати по оплаті експертизи покладаються на позивача - Приватне акціонерне товариство "Страхове товариство "Іллічівське" (87500, Донецька область, м. Маріуполь, проспект Нікопольський, буд. 54; ідентифікаційний код 25186738) як ініціатора позову та заявника клопотання про призначення експертизи.

У зв`язку з призначенням судом судової економічної експертизи, провадження у справі №910/8641/19, на підставі статті 228 Господарського процесуального кодексу України, підлягає зупиненню.

Керуючись ст. 99, 100, 125, 182, 185, 228, 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Приватного акціонерного товариства "Страхове товариство "Іллічівське" про призначення судової експертизи в справі задовольнити.

2. Призначити у справі № 910/8641/19 за клопотанням Приватного акціонерного товариства "Страхове товариство "Іллічівське" судово-економічну експертизу, проведення якої доручити експертам Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська незалежна судова експерта установа» (04053, м. Київ, вул. Січових стрільців, буд. 21; ідентифікаційний код 37739518).

3. На вирішення експертизи поставити наступні питання:

3.1. Чи підтверджується документально та відповідає Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» «РОЗРАХУНОК РОЗМІРУ ПРЯМИХ ТА ПОБІЧНИХ ЗБИТКІВ (ВТРАЧЕНА ВИГОДА) по ПрАТ «Страхове товариство «Іллічівське» за період з листопада 2016 року по 31 грудня 2018 року від дій Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері фінансових послуг»?;

3.2. Чи документально обґрунтований розмір матеріальної шкоди, зокрема: 37 504 000, 00 (тридцять сім мільйонів п`ятсот чотири) сума прямих збитків у вигляді витрат страхових резервів, 958 000 (дев`ятсот п`ятдесят вісім тис. грн.) - втрачена вигода у вигляді чистих збитків від фінансової діяльності, 29 769 000 (двадцять дев`ять мільйонів сімсот шістдесят дев`ять) - збитки від знецінення акцій, нанесеної Приватному акціонерному товариству «Страхове товариство «Іллічівське» в результаті анулювання ліцензій на провадження страхової діяльності 18.11.2016?

4. Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

5. Витрати по проведенню експертизи покласти на позивача - Приватне акціонерне товариство "Страхове товариство "Іллічівське" (87500, Донецька область, м. Маріуполь, проспект Нікопольський, буд. 54; ідентифікаційний код 25186738). Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Страхове товариство "Іллічівське" попередньо на вимогу експертів оплатити вартість експертизи у повному обсязі.

6. Зобов`язати сторін по справі своєчасно надавати на вимогу експертів всі необхідні для проведення експертизи додаткові матеріали, необхідні для проведення експертизи, забезпечити доступ до об`єкта експертизи, надавати на вимогу експерта додаткові документи, рахунки-фактури, пояснення тощо, а також забезпечувати та всіляко сприяти проведенню експертизи.

7. Провадження у справі № 910/8641/19 зупинити до надання висновків економічної судової експертизи, призначеної у справі.

8. У разі необхідності та великим експертним навантаженням суд надає свою згоду на проведення експертизи у термін понад 3 місяці.

9. Зобов`язати експертів після проведення дослідження та підготовки письмового висновку направити належним чином засвідчені копії висновку сторонам у справі.

10. Згідно ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано: 11.11.2019.

Суддя Г.П. Бондаренко