ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2019 року Справа № 904/3864/19

м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 65, зал засідань 511

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді Широбокової Л.П. (доповідач),

суддів Подобєда І.М., Кощеєва І.М.

секретар судового засідання Вітко Г.С.

за участю представників сторін:

від прокуратури: Бурлаченко О.Л., посвідчення №052333 від 07.03.2019, прокурор відділу;

від ПАТ "КИЇВГІДРОМОНТАЖ": Багрій А.Г., ордер серії АА №089865 від 08.11.2019, адвокат;

представник від Дніпровської міської ради не з`явився в судове засідання

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 у справі №904/3864/19 (суддя Назаренко Н.Г., повна ухвала складена 04.09.2019)

за позовом Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 в інтересах держави в особі: Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Приватного акціонерного товариства "КИЇВГІДРОМОНТАЖ", м. Вишгород Київської області

про стягнення безпідставно збережених коштів орендної плати в розмірі 1 704 008,15 грн за використання земельної ділянки площею 0,6665 га при відсутності правовстановлюючих документів

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року Дніпропетровська місцева прокуратура №4 в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "КИЇВГІДРОМОНТАЖ" про стягнення безпідставно збережених коштів орендної плати в сумі 1 704 008,15 грн за використання земельної ділянки площею 0,6665 га при відсутності правовстановлюючих документів.

Разом з позовною заявою прокурором подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій він просив накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, який належить ПрАТ "КИЇВГІДРОМОНТАЖ" - будівлі і споруди, розташовані за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Заводська, 84, реєстраційний номер майна 10964628 та накласти арешт на банківські рахунки ПрАТ "КИЇВГІДРОМОНТАЖ", які стануть відомі при виконання ухвали суду.

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб підприємців розмір статутного фонду ПрАТ "КИЇВГІДРОМОНТАЖ" становить 600 000,00 грн та розмір заборгованості відповідача по справі втричі перевищує розмір його статутного фонду, що унеможливить виконання рішення суду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 у справі №904/3864/19 (суддя Назаренко Н.Г.) відмовлено Дніпропетровській місцевій прокуратурі № 4 Дніпропетровської області в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвала суду мотивована тим, що Прокурором не надано доказів того, що Відповідач намагається вчинити дії, спрямовані на ухилення від виконання зобов`язання, вчинення яких обумовлюється в часі після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (виставлення майна на продаж, тощо); відсутні обставини, які б свідчили про можливе істотне ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду; а вимога прокурора щодо накладення арешту на всі банківські рахунки Відповідача суперечить імперативним приписам ч.1 ст. 137 ГПК України, бо арешт може бути накладений виключно на майно та грошові кошти.

Не погодившись із зазначеною ухвалою суду, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулася Дніпропетровська місцева прокуратура №4, в якій, посилаючись на невідповідність ухвали суду вимогам ст. 236 ГПК України, просила її скасувати, ухвалити по справі нове рішення про задоволення заяви про забезпечення позову.

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

- суд першої інстанції не врахував значну ціну позову у даній справі (1704008,15 грн), наявність у відповідача на праві власності нерухомого майна, не з`ясував співмірність виду забезпечення позову змісту вимог, не врахував, що застосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належне відповідачу на праві власності нерухоме майно не призведе до обмеження його права володіння та користування зазначеним майном, а лише тимчасово унеможливить розпорядження ним;

- у разі відсутності на думку суду достатніх доказів щодо необхідності накладення арешту на майно, суд першої інстанції зобов`язаний був викликати прокурора для встановлення всіх обставин і лише після цього приймати відповідне рішення по суті заяви.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 15.10.2019 (колегія суддів у складі головуючого судді Широбокової Л.П., суддів Подобєд І.М., Кощеєва І.М.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 у справі №904/3864/19. Розгляд апеляційної скарги призначений у судовому засіданні з викликом сторін на 11.11.2019 о 09 год. 30 хв.

У судовому засіданні 11.11.2019 прокурор апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити, ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 скасувати, прийняти нове рішення про задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на визначений об`єкт нерухомого майна, що належить Відповідачу, та банківські рахунки останнього.

Повноважний представник Відповідача у судовому засіданні 11.11.2019 проти апеляціійної скарги заперечив, просив оспорювану ухвалу суду залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. Письмового відзиву на апеляційну скаргу суду не надав.

Позивач явку повноважного представника у судове засідання 11.11.2019 не забезпечив, причин неявки не повідомив, не зважаючи на те, що належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №972). Будь-яких документів, в тому числі відзиву на апеляційну скаргу, від нього до суду не надходило.

Дослідивши матеріали оскарження, вислухавши пояснення Прокурора, представника Відповідача, обґоворивши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, враховуючи наступне.

Згідно зі ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому, сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених ст. 74 ГПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з заявою про забезпечення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співрозмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Предметом позову у даній справі є вимога про стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів орендної плати в сумі 1704008,15 грн за використання земельної ділянки площею 0,6665 га при відсутності правовстановлюючих документів на підставі норм ст. 1212 ЦК України.

Отже, у такому випадку відсутній зв`язок між таким заходом забезпечення позову як накладення арешту на нерухоме майно Відповідача та предметом позовної вимоги, оскільки вказане нерухоме майно не належить до предмета спору у даній справі.

Крім того, заява прокурора про забезпечення позову ґрунтується виключно на припущеннях щодо можливого ухилення відповідача від виконання рішення суду у даній справі у разі задоволення позову (жодних доказів на підтвердження своїх припущень прокурором не надано), а відтак і щодо неможливості чи істотного ускладнення в майбутньому виконання такого рішення.

Подібного висновку дійшов Верховний Суд у справі №904/1478/19 (постанова від 10.10.2019).

Суд також враховує, що згідно фактичнх обставин, що викладені прокурором у позовній заяві, Відповідач кожного року сплачує кошти за користування земельною ділянкою: за 2017 рік - 63820,12, за 2018 - 71879,30 грн, за 2019 рік - 5343,55 грн (а.с. 9).

Вказане свідчить про те, що дії Відповідача не можна розцінювати як такі, що направлені на ухилення від виконання своїх зобов`язань щодо оплати за користування землею.

Отже, підстави для задоволення заяви в частині накладення арешту на нерухоме майно Відповідача у справі №904/3864/19 відсутні, про що також було зроблено правомірний висновок судом першої інстанції.

Заява Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 в частині накладення арешту на банківські рахунки Відповідача, які стануть відомі при виконанні ухвали суду, також правомірно залишена судом першої інстанції без задоволення, оскільки накладення господарським судом арешту на рахунки боржника чинним законодавством не передбачено. Господарський суд вправі накласти арешт на кошти, які обліковуються на рахунках у банківських або в інших кредитно-фінансових установах, у межах розміру сум позовних вимог та можливих судових витрат. Відомості про наявність рахунків, їх номери та назви відповідних установ, в яких вони відкриті, надаються суду заявником.

З врахуванням наведеного, вимоги прокурора щодо накладення арешту на всі банківські рахунки Відповідача суперечать імперативним приписам частини 1 ст. 137 ГПК України.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, що подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Водночас, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 139 ГПК України заява про забезпечення позову повинна містити предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, яке має підтверджуватися доказами.

Як вбачається з матеріалів справи, подана прокурором заява про забезпечення позову доказами підтверджена не була, тому суд, з урахуванням положень ч. 4 ст. 74 ГПК України правомірно вирішив спірне питання в дводенний строк з моменту надходження заяви за наявними матеріалами, виклик осіб відповідно до ст. 140 ГПК України є правом суду, тому розгляд заяви без виклику прокурора не є порушенням норм процесу, бо не є обов`язковим.

Враховуючи викладене, ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 прийнята судом з дотриманням норм процесуального права є правомірною та підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 269, 271, 275, 276, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 у справі №904/3864/19 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 у справі №904/3864/19 залишити без змін.

Витрати за розгляд даної апеляційної скарги покласти на апелянта - Дніпропетровську місцеву прокуратуру № 4.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повна постанова складена 18.11.2019.

Головуючий суддя Л.П. Широбокова

Суддя І. М. Кощеєв

Суддя І.М. Подобєд