ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" листопада 2019 р. Справа№ 910/5332/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Калатай Н.Ф.

Мартюк А.І.

без повідомлення (виклику) учасників справи

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали апеляційної скарги Комунального підприємства "Київський метрополітен"

на рішення Господарського суду міста Києва

від 25.07.2019 (повний текст складено 08.08.2019)

у справі №910/5332/19 (суддя Ковтун С.А.)

за позовом Комунального підприємства "Київський метрополітен"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕМПАЛ КО ЛТД"

про стягнення 59 082,72 грн

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство "Київський метрополітен" (надалі - позивач, КП "Київський метрополітен") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕМПАЛ КО ЛТД" (надалі - відповідач, ТОВ "СЕМПАЛ КО ЛТД") про стягнення 59 082, 72 грн, з яких: 44 490, 00 грн попередньої оплати, 8 364, 12 грн штрафу у розмірі 0,1% від вартості невиконаних робіт за кожний день прострочення виконання зобов`язань, 6 228, 60 грн 7% штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що всупереч умов укладеного між сторонами Договору №417-П-18 від 20.06.2018, відповідач не виконав взяті на себе зобов`язання, а саме впровадження вузла обліку тепла в будівлі служби "Е" по вул. Драгоманова, 31 (встановлення опалювальних, вентиляційних систем і систем кондиціювання, код 45331000-6 за ДК 021:2015).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.07.2019 у справі №910/5332/19 в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що станом на дату укладення Договору №417-П-18 від 20.06.2018, у позивача був відсутній договір з КП "Київтеплоенерго" на постачання теплової енергії. Відповідний договір, який є передумовою початку виконання робіт відповідачем був укладений 13.11.2018, тобто майже через п`ять місяців після укладення Договору №417-П-18.

Тобто відповідач не міг отримати технічні умови на розробку проектної документації та розробити проектну документацію і як наслідок виконати будівельно-монтажні роботи у відповідності з вимогами погодженої технічної документації, виконати пусконалагоджувальні роботи та введення в експлуатацію, оскільки позивач своєчасно не уклав договір з енергопостачальною організацією.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Києва від 25.07.2019 у справі №910/5332/19 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги про стягнення 59 082,72 грн задовольнити в повному обсязі. Судові витрати покласти на відповідача.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновки, викладені в оскаржуваному рішенні, не відповідають обставинам справи. Суд першої інстанції ухвалюючи рішення порушив норми процесуального права та неправильно застосував норми матеріального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом першої інстанції не взято до уваги п.п. 5.2, 5.3, 6.1 Договору №417-П-18. Крім того, висновок місцевого господарського суду про те, що КП "Київтеплоенерго" не видає технічні умови без підписаного договору на постачання теплової енергії, а без технічних умов відповідач не може приступити до виконання робочого проекту (проектної документації) є безпідставним, оскільки дане твердження суперечить процедурі отримання технічних умов на приєднання до теплових мереж КП "Київтеплоенерго" та технічних рішень щодо проектів теплопостачання.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.09.2019, апеляційну скаргу КП "Київський метрополітен" передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Зубець Л.П. (суддя - доповідач), суддів: Калатай Н.Ф., Мартюк А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2019 відкрито апеляційне провадження у справі №910/5332/19 за апеляційною скаргою КП "Київський метрополітен" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.07.2019. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого п. 3 резолютивної частини зазначеної ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.

Частиною 10 статті 270 Господарського процесуального кодексу України визначено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

У відповідності до ч. 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо.

З огляду на викладене, розгляд апеляційної скарги КП "Київський метрополітен" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.07.2019 вирішено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

20.09.2019 через відділ управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшли:

- відзив на апеляційну скаргу;

- клопотання про розгляд апеляційної скарги КП "Київський метрополітен" у судовому засіданні з повідомленням (викликом ) сторін.

Відповідач у своєму відзиві просить суд апеляційної інстанції залишити скаргу позивача без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін, посилаючись на те, що останній не встиг виконати роботи за Договором у зв`язку з тим, що позивач не уклав своєчасно договір з КП "Київтеплоенерго", що призвело до фактичного отримання технічних умов лише на початку грудня 2018 року, також мало місце не надання позивачем доступу до об`єкту для завершення робіт.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.09.2019 відмовлено ТОВ "СЕМПАЛ КО ЛТД" у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Вирішено розгляд апеляційної скарги КП "Київський метрополітен" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.07.2019 у справі №910/5332/19 здійснювати у порядку, встановленому ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2019.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши наявні у справі матеріали, давши належну оцінку доводам та запереченням, які містяться в апеляційній скарзі, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що рішення господарського суду першої інстанції слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, виходячи з наступного.

Так, судом першої інстанції встановлено та перевірено Північним апеляційним господарським судом, що 20.06.2018 КП "Київський метрополітен" (замовник) та ТОВ"Семпал Ко Лтд" (підрядник) уклали договір №417-П-18 (надалі - Договір), відповідно до п. 1.1 якого, підрядник за завданням замовника в порядку та на умовах, визначених цим договором, на свій ризик зобов`язався виконати та здати роботи: впровадження вузла обліку тепла в будівлі служби "Е" по вул. Драгоманова, 31 (встановлення опалювальних, вентиляційних систем і систем кондиціонування повітря, код 45331000-6 за ДК 021:2015) (далі - роботи), а замовник зобов`язався виконані належним чином роботи прийняти та оплатити.

Пунктом 1.2, 1.3 Договору визначено, що об`єкт за договором: тепловий пункт, розміщений у підвалі житлового будинку (будівля служби "Е"), місцезнаходження об`єкта та виконання робіт: м. Київ, Дарницький р-н, вул. Драгоманова, 31 (біля станції метро "Позняки").

Вартість робіт та сума цього Договору складає: 88980,00 грн., у тому числі ПДВ (20%) - 14830,00 грн., відповідно до договірної ціни на будівництво Впроваджкення вузла обліку тепла в будівлі служби "Е" по вул. Драгоманова, 31 (встановлення опалювальних, вентиляційних систем і систем кондиціонування повітря, код 45331000-6 за ДК 021:2015), що здійснюється в 2018 році (п. 3.2 Договору).

У пункті 4.2 Договору сторони погодили, що до початку виконання робіт замовник перераховує на поточний рахунок підрядника попередню оплату у розмірі 50 % від суми Договору.

Підрядник розпочинає виконання робіт з моменту отримання письмового повідомлення (повідомлення направляється замовником підряднику рекомендованим листом з відміткою про вручення) та попередньої оплати від замовника, згідно з п. 4.2 Договору (п. 5.1 Договору).

Відповідно до п. 5.2 Договору, строк виконання робіт: протягом 2018 року.

Договір набирає чинності з дня його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення печатками сторін і діє до 31.12.2018, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за Договором (п. 8.1 Договору).

Згідно з п. 1.5 Договору склад робіт, вимоги до робіт, передбачених в пункті 1.1 Договору, визначаються в технічній специфікації (додаток №1 до Договору), що є невід`ємною частиною цього Договору. Зміст та обсяг робіт, передбачених в підпункті 1.1 Договору, визначаються розробленою підрядником, та належним чином затвердженою проектною документацією (далі - проектна документація).

Пунктом 6 Технічної Специфікації (додаток №1 до Договору) сторони визначили основні етапи виконання робіт:

6.1. Одержання технічних умов на розробку проектної документації (від КП "Київський метрополітен", від ОСББ "Озерне-31" та КП "Київтеплоенерго");

6.2. Розробка проектної документації, у відповідності з діючими державними нормативними документами та її погодження з КП "Київський метрополітен", ОСББ "Озерне- 31" та КП "Київтеплоенерго";

6.3. Виконання будівельно-монтажних робіт у відповідності з вимогами погодженої технічної документації (у т.ч. електромонтажних та ізоляційних).

6.4. Виконання пусконалагоджувальних робіт та введення в експлуатацію.

Відповідно до пунктів 6.1.1. та 6.1.2. Договору, замовник зобов`язаний забезпечити відповідачу (підряднику) необхідний доступ до місць, відведених для виконання робіт. Оформити тимчасові перепустки працівникам відповідача за встановленим порядком, ознайомити з дійсним пропускним режимом на території замовника.

Матеріалами справи підтверджено, що 01.08.2018 позивач перерахував відповідачеві 44 490, 00 грн. попередньої оплати за впровадження вузла обліку тепла згідно п. 4.2 Договору (том 1, акуш справи 27).

14.02.2019 позивач звернувся до відповідача з листом №12-04-64, в якому вимагав в термін до 20.02.2019 перерахувати суму попередньої оплати з урахуванням індексу інфляції, а також штраф у розмірі 0,1% та 7%, оскільки вважає, що станом на день складання даного листа-вимоги відповідач не виконав п. 5.1, 5.2 ч. 5 Договору.

Несплата відповідачем попередньої оплати з урахуванням індексу інфляції, а також штрафних санкцій, слугувала підставою в подальшому для звернення позивача до місцевого господарського суду з позовною вимогою про стягнення коштів за невиконання умов Договору.

Місцевий господарський суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, з чим погоджується суд апеляційної інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України), та ст. 174 Господарського кодексу України (надалі - ГК України) договір є підставою для виникнення цивільних прав і обов`язків (господарських зобов`язань).

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За приписами статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

За змістом статті 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно ст. 629 ЦК України, ст. 193 ГК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим кодексом, іншими законами або договором.

Як вбачається з матеріалів справи, виконуючи Договір, зокрема, в частині обов`язків щодо одержання технічних умов на розробку проектної документації від КП "Київтеплоенерго", 10.08.2018 відповідач звернувся до КП "Київтеплоенерго" із заявою №1645 з проханням надати технічні умови на приєднання нового об`єкта до тепломереж та встановлення ВОТЕ (вузол обліку теплоенергії) за адресою: м. Київ, вул. Драгоманова, 31 (том 1, аркуш справи 67). До заяви долучений опитувальний лист для видачі технічних умов приєднання об`єкта до теплових мереж, що підписаний представником позивача, у якому замовником зазначено КП "Київський метрополітен", а ТОВ "Семпал Ко Лтд" - платником за технічні умови (том 1, аркуш справи 68-69).

Процедура отримання технічних умов на приєднання до теплових мереж КП "Київтеплоенерго" та технічних рішень щодо проектів теплопостачання врегульована однойменним актом, що затверджений наказом КП "Київтеплоенерго" №124 від 12.07.2018 (далі - Процедура).

Згідно з п. 1.1 Процедури, приєднання до системи теплопостачання об`єктів, реконструкція або розширення системи тепло споживання чи збільшення обсягів споживання теплової енергії здійснюється тільки на підставі договору про приєднання до теплових мереж, технічних умов на підключення до теплових мереж та погодження проектної документації.

Відповідно до п. 1.5 Процедури, технічні умови на підключення до теплових мереж та договір видаються тільки на підставі заяви юридичної особи, фізичної особи-суб`єкта підприємницької діяльності або фізичної особи. До заяви, крім іншого, додаються такі документи:

- заява від замовника на ім`я директора КП "Київтеплоенерго" на підготовку технічних умов на приєднання до теплових мереж об`єкта будівництва, на реконструкцію існуючої системи теплоспоживання об`єкта або на встановлення вузла обліку теплової енергії (додаток 1);

- копії додатків №1 (теплові навантаження) та №5 (абонентська схема приєднання) до договору на постачання теплової енергії у разі зміни існуючого теплового навантаження (для реконструкції існуючої системи теплоспоживання будівлі та/або встановлення вузла обліку теплової енергії).

Термін видачі технічних умов на підключення до теплових мереж - 10 робочих днів після отримання заяви замовника та вихідних даних у певному обсязі і вважаються діючими з моменту підписання договору обома сторонами (п. 1.6 Процедури).

Враховуючи порядок процедури отримання технічних умов на приєднання до теплових мереж КП "Київтеплоенерго", судом апеляційної інстанції встановлено, що необхідною умовою видачі технічних умов на підключення до теплових мереж є наявність договору на постачання теплової енергії.

Договір на постачання теплової енергії №7560921 вбудованих приміщень по вул. Драгоманова, 31 в м. Києві між комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" та комунальним підприємством "Київський метрополітен" укладено тільки 13.11.2018 (том 1, аркуш справи 172-181).

Слід зазначити, що 31.08.2018 КП "Київтеплоенерго" затвердило технічні умови №002/ТУ-523 на підключення об`єкта до теплових мереж. Водночас, ці технічні умови не були надані відповідачеві.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду, що неможливість видачі технічних умов відповідачу до укладення договору між позивачем та КП "Київтеплоенерго" слідує з врегульованої Процедури.

Про відсутність у відповідача технічних умов після їх затвердження комунальним підприємством "Київтеплоенерго" також свідчить лист відповідача № 029 від 24.09.2018 до позивача (том 1, аркуш справи 95-96), в якому він повідомив, що здійснив самостійно оплату отримання технічних умов на розробку проектної документації та просить максимального сприяння у підписанні договору на постачання теплової енергії між позивачем та КП "Київтеплоенерго", оскільки КП "Київтеплоенерго" не видає технічні умови без підписаного договору на постачання теплової енергії, а без технічних умов відповідач не може приступити до виконання робочого проекту (проектної документації).

Так, 10.12.2018 відповідач подав робочий проект "Впровадження вузла обліку тепла в будівлі служби "Е" по вул. Драгоманова, 31" до КП "Київтеплоенерго" на погодження та на видачу технічного рішення.

12.12.2018 відповідач звернувся до позивача з проханням продовжити строк дії договору до 28.02.2019 (лист №042 від 12.12.2018).

18.12.2018 відповідач отримав на руки лист погодження робочого проекту "Впровадження вузла обліку тепла в будівлі служби "Е" по вул. Драгоманова, 31" від КП "Київтеплоенерго" без жодних зауважень.

21.12.2018 відповідач отримав технічне рішення щодо проекту теплопостачання №002/ТР-1356.

Відповідач листом №054 від 26.12.2018 просив позивача дозволити провести монтажні і пусконалагоджувальні роботи по впровадженню вузла обліку теплової енергії.

26.12.2018 представник відповідача намагався потрапити на об`єкт для вирішення організаційних питань монтажу. Об`єкт був зачиненим, позивач не організував доступ. (доповідна записка від 27.12.2018).

Відповідач листом №2797 від 30.01.2019 просив позивача організувати та надати доступ до об`єкту і повідомив про те, що узгодив всі питання з РТМ "Позняки" з відкритою датою - тобто домовились на будь-яку дату робочого дня (так як січень місяць - опалювальний сезон і потрібно відключення житлового будинку від теплопостачання, щоб провести монтажні роботи з впровадженням вузла обліку теплової енергії в підвалі).

Матеріали справи не містять доказів того, що позивач надавав відповіді на листи відповідача та доказів на підтвердження забезпечення відповідачу необхідного доступу до місць, відведених для виконання робіт та оформлення тимчасових перепусток працівникам відповідача за встановленим порядком, ознайомлення з дійсним пропускним режимом на території замовника.

Згідно з ч. 1 ст. 850 ЦК України, замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. У разі невиконання замовником цього обов`язку підрядник має право вимагати відшкодування завданих збитків, включаючи додаткові витрати, викликані простоєм, перенесенням строків виконання роботи, або підвищення ціни роботи.

Підрядник має право розпочату роботу зупинити, якщо замовник створив неможливість виконання договору підрядником (ч. 1 ст. 851 ЦК України).

Відповідно до частини 4 статті 612 ЦК України, прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора.

Згідно зі статтею 613 ЦК України кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку. Якщо кредитор не вчинив дії, до вчинення яких боржник не міг виконати свій обов`язок, виконання зобов`язання може бути відстрочене на час прострочення кредитора.

Висновок суду першої інстанції про те, що станом на дату укладення Договору (20.06.2018), у позивача був відсутній договір з КП "Київтеплоенерго" на постачання теплової енергії, відповідний договір, який є передумовою початку виконання робіт відповідачем, був укладений 13.11.2018, тобто майже через п`ять місяців після укладення Договору підтверджено матеріалами справи та не спростовано скаржником в апеляційній скарзі.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що позивач своєчасно не вчинив дії (не уклав договір з енергопостачальною організацією), до вчинення яких відповідач не міг виконати свій обов`язок (отримати технічні умови на розробку проектної документації та розробити проектну документацію і як наслідок виконати будівельно-монтажні роботи у відповідності з вимогами погодженої технічної документації, виконати пусконалагоджувальні роботи та введення в експлуатацію).

Відповідно до частин 1-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно із ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Положеннями ст. 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

За змістом ст.ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також правильно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваного у даній справі судового рішення відсутні.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи та не спростовують висновків місцевого господарського суду, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Згідно з ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Зазначена правова позиція міститься у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 13.02.2018 у справі №910/947/17.

Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ч.ч.1-4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається:

1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін;

2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта (КП "Київський метрополітен").

Керуючись ст.ст. 267-271, 273, 275-276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Київський метрополітен" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.07.2019 у справі №910/5332/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 25.07.2019 у справі №910/5332/19 залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за Комунальним підприємством "Київський метрополітен".

4. Матеріали справи №910/5332/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку і строки, визначені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено - 18.11.2019.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді Н.Ф. Калатай

А.І. Мартюк