ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

12 листопада 2019 року Справа № 923/860/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Нікітенка С.В., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом: Заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області інтересах держави в особі:

позивача-1 - Херсонської обласної ради, м. Херсон,

позивача-2 - Південного офісу Держаудит служби України, м. Одеса,

до: Фізичної особи-підприємця Аксайської Тетяни Анатоліївни, м. Херсон,

про визнання недійсними угод та стягнення коштів.

Суд -

в с т а н о в и в:

08.10.2019 року до Господарського суду Херсонської області надійшла позовна заява № 35-7947-19 від 17.09.2019 Заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Херсонської обласної ради та Південного офісу Держаудит служби України з позовними вимогами до Фізичної особи-підприємця Аксайської Тетяни Анатоліївни , в якій просить:

1) визнати недійсними угоду № 1 від 12.03.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02.2018, угоду № 2 від 02.04.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02. 2018, угоду № 3 від 17.10.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02.2018, укладені між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради та ФОП Аксайською Тетяною Анатоліївною ;

2) стягнути з ФОП Аксайської Тетяни Анатоліївни 64 695 грн. безпідставно набутих коштів в результаті укладених додаткових угод № 1 від 12.03.2018, № 2 від 02.04.2018, № 3 від 17.10.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02.2018 про закупівлю товарів за державні кошти, укладеного між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради та ФОП Аксайською Тетяною Анатоліївною в дохід обласного бюджету.

Ухвалою від 09.10.2019р. позовну заву прокурора залишено без розгляду та запропоновано у встановлені строки виправити виявлені недоліки.

15 жовтня 2019 року на адресу суду супровідним листом від Херсонської місцевої прокуратури надійшли додаткові документи.

Справа 923/860/19 перебувала у проваджені судді Литвиновій В.В.

У зв`язку з перебуванням на лікарняному судді Литвинової В.В. та необхідністю вирішення питання щодо подальшого руху позовної заяви, розпорядженням керівника апарату суду № 458 від 21 жовтня 2019 року у справі призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 923/860/19.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2019 визначено суддю по справі - Нікітенко С.В.

Ухвалою від 23 жовтня 2019 року позовну заяву Заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Херсонської обласної ради та Південного офісу Держаудит служби України з позовними вимогами до Фізичної особи-підприємця Аксайської Тетяни Анатоліївни про визнання недійними угод та стягнення безпідставно набутих коштів залишено без руху та надано першому час для усунення недоліки позовної заяви шляхом подання заяви про усунення недоліків з відповідними доказами.

06 листопада 2019 року до суду від Херсонської місцевої прокуратури надійшли пояснення по суті виявлених недоліків, відповідно до яких прокурором надаються пояснення щодо підстав залишення позовної заяви без руху позовної заяви на наводяться доводи в обґрунтування своєї правової позиції.

Дослідивши подану прокурором позовну заяву та пояснення на виконання ухвали суду від 23.10.2019, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено матеріалами справи, предметом судового розгляду у даній справі є позовні вимоги прокурора про визнання недійсними додаткових угод: №1 від 12.03.2018 року, №2 від 02.04.2018 року, №3 від 17.10.2018 року про доповнення до договору про закупівлю товарів за державні кошти №28 від 12.02.2018 року укладеного між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради та Фізичною особою - підприємцем Аксайською Тетяною Анатоліївною , а також стягнення безпідставно сплачених коштів в сумі 64695 грн.

При зверненні з даним позовом в обґрунтування необхідності самостійного захисту інтересів держави прокурор вказав на не вжиття позивачами - Херсонською обласною радою та Південним офісом Держаудит служби України самостійно заходів на усунення вчинених відповідачем порушень Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема оскарження додаткових угод до договору закупівлі у судовому порядку, що свідчить про здійснення захисту інтересів держави неналежним чином та є підставою для захисту інтересів держави органами прокуратури шляхом звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі вказаних органів.

Згідно ст. 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами пункту 3 частини 1статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Одним із зазначених органів є прокуратура, на яку покладено функції представництва інтересів держави в суді у випадках, визначених законом.

Відповідно до частини 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

За приписами частини 1 та 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із статтею 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, звертаючись до суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурором, а також зазначити орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Враховуючи викладене, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави", визначив, що державні інтереси закріплюються, як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Крім того, Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява № 61517/00, пункт 27).

Європейський Суд з прав людини уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17.

Разом з тим, участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (частини 3, 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, частина 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

В даній справі, прокурор обґрунтував наявність порушення інтересів держави в собі Херсонської обласної ради, як засновника Херсонського ліцею, ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки за твердженням прокурора укладені додаткові угоди стосовно збільшення ціни на товар визначений відповідно до умов укладеного між сторонами договору про закупівлю не відповідають вимогам чинного законодавства, на думку прокурора відповідачем не надано жодного документального підтвердження коливання цін на ринку та не обґрунтовано підстави для збільшення ціни товару визначеного у договорі, в свою чергу за твердженням першого Херсонською обласною радою не здійснено контроль як засновника за фінансово - господарською діяльністю закладу, крім того Південним офісом Держаудит служби України не здійснено фінансового контролю за використанням коштів державного та місцевих бюджетів.

Згідно статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» органи, які здійснюють державне регулювання та контроль у сфері публічних закупівель, а саме: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, Міністерство економічного розвитку і торгівлі України.

Відповідно до положень ч.ч.1,3 ст.7 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

На підставі зазначеного можливо дійти висновку, що моніторинг закупівель проводить центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його органи на місцях. Порядок проведення моніторингу визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Разом з тим, органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення процедур закупівель.

Відповідно до ч. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016, Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до п. п. 3, 4, 9 ч. 4 зазначеного Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку право охоронюваним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Постановою Кабінету Міністрів України №310 від 06.08.2014, затверджено Положення «Про Державну фінансову інспекцію України», відповідно до п.1 якого Державна фінансова інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до п. п. 2, 5 Положення Держфінінспекція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний фінансовий контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

З наведеного слідує, що здійснюючи моніторинг публічних закупівель Державна аудиторська служба України та Державна фінансова інспекція України мають право при виявленні випадків недотримання законодавства про державні закупівлі та не виконанні підконтрольною установою вимог до усунення відповідних порушень, звернутися до суду в інтересах держави.

Разом з тим, суд зазначає, що нормативно-правове забезпечення державного регулювання у сфері закупівель здійснює Уповноважений орган.

Так, ч. 3 ст. 1 Положення «Про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 №459, основними завданнями Мінекономрозвитку є забезпечення формування та реалізація державної політики у сфері державних та публічних закупівель. Повноваження здійснюються шляхом здійснення нормативно-правового забезпечення державного регулювання у сфері публічних закупівель, аналізу функціонування системи публічних закупівель, узагальнення практики здійснення закупівель, надання роз`яснень щодо застосування законодавства у сфері державних закупівель.

Враховуючи викладене, суд вважає, що звертаючись з даним позовом до суду, прокурор, в порушення вищенаведених норм права, помилково визначив Херсонську обласну раду тим органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, оскільки до кола повноважень ради не входить контроль за проведенням відповідачем державних закупівель.

В матеріалах справи наявний лист Херсонської обласної ради від 18.07.2019 № 421/2212-01-01-23/58 в якому остання повідомляє прокурора, що до Херсонської обласної ради не надходило скарг чи звернень стосовно проведення процедури закупівель Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради. Також, Херсонська обласна рада повідомила прокуратуру, що відповідно о положень ст. 7-1 Закону України « Про державні закупівлі» остання не є суб`єктом здійснення моніторингу публічних закупівель (т.1 а.с. 67).

Згідно із правовими висновками, викладеними в Постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі №924/1256/17 і Постанові ВП ВС від 26.06.2019 року у справі №587/430/16-ц прокурор може представляти інтереси держави у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Аналогічна правова позиція викладена також у Постанові ВС від 03.09.2019 року у справі №905/1806/18.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів, на підставі яких можливо було б дійти висновку, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі ст. 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Зважаючи на викладене, суд вважає, що у даній справі прокурором не наведено обставин, які б свідчили про невиконання або неналежне виконання Херсонською обласною радою та Південним офісом Держаудит служби України, які є самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту своїх інтересів.

Крім того, суд звернув увагу прокурора, що в обґрунтування підстав для звернення з даним позовом в інтересах позивачів, додано листи, які направлені на адресу Херсонської обласної ради та Південного офісу Держаудит служби України про наміри звернутися для захисту інтересів держави до Господарського суду Херсонської області з відповідним позовом. Доказів направлення, отримання адресантами вказаних листів та їх відповіді на ці листи, прокурором суду не надано.

Оскільки Херсонською місцевою прокуратурою не наведено обставин, які б свідчили про невиконання або неналежне виконання Херсонською обласною радою та Південним офісом Держаудит служби України, які є самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту своїх інтересів, атакож те, що прокурором було проігноровано вказівки Господарського суду Херсонської області, викладені в ухвалі від 23.10.2019 у справі № 923/860/19, та не усунуто допущенні недоліки, а тому суд дійшов висновку про повернення позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 164, 174, 232, 233, 234, ч.2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в :

1. Повернути без розгляду позовну заяву Заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Херсонської обласної ради та Південного офісу Держаудит служби України з позовними вимогами до Фізичної особи-підприємця Аксайської Тетяни Анатоліївни про визнання недійними угод та стягнення безпідставно набутих коштів (вх.№1736/19 від 08.10.2019) .

2. Ухвалу з додатком направити прокурору.

У відповідності до ч.2 ст.235 ГПК України, ухвала набрала законної сили з моменту підписання, на ухвалу може бути подана апеляційна скарга, у відповідності до частини 1 статті 256 ГПК України, протягом десяти днів з дня її підписання.

Додаток: позовна заява № 35-7947-19 від 17.09.2019 з додатками, всього на 112 арк.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за наступною адресою: http://ks.arbitr.gov.ua.

Ухвала підписана 12.11.2019р.

Суддя С.В. Нікітенко