ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.11.2019 року м.Дніпро Справа № 904/2111/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Кузнецова В.О.,

суддів Чус О.В., Вечірка І.О.,

секретар судового засідання Крицька Я.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок" на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 (суддя Золотарьова Я.С., повне рішення складено 12.09.2019) у справі

за позовом ОСОБА_1 , м.Дніпро

до товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок", м.Дніпро

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників юридичної особи

ВСТАНОВИВ:

1.Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції.

ОСОБА_1 звернулась до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок", в якому просить визнати недійсним рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок", що оформлені протоколом № 26/0218 від 26.02.2018.

Позивач посилається на те, що позачергові загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок" від 26.02.2018 відбулися без його повідомлення про їх проведення, у зв`язку з чим він був позбавлений можливості взяти участь у цих зборах.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 у даній справі позов задоволено повністю. Визнано недійсним рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок", що оформлені протоколом № 26/0218 від 26.02.2018. Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок" на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 921,00 грн.

Зазначене рішення обґрунтовано посиланням на те, що товариство не виконало вимогу учасника про скликання позачергових загальних зборів протягом 25 днів.

Матеріали справи не містять належних доказів повідомлення позивача про проведення загальних зборів учасників товариства 26.02.2018 в установленому законом порядку.

Відповідачем не надано довіреність від 17.03.2017, на підставі якої від ОСОБА_2 на загальних зборах товариства діяв його представник ОСОБА_3 , тому встановити обсяг та зміст таких повноважень достеменно неможливо.

2.Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи учасників справи.

Не погодившись із зазначеним рішенням, товариство з обмеженою відповідальністю "Тамрок" 02.10.2019 звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення господарського суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

2.1. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Скаржник зазначає, що ним були надані суду повідомлення про проведення загальних зборів, чек та опис вкладення до цінного листа Укрпошти, яким його було направлено позивачці. Вже після проведення зборів відповідач тричі звертався до Укрпошти, щоб встановити долю листа з повідомленням ОСОБА_1 про проведення зборів.

Ініціатор скликання зборів взагалі не мав би докладати таку кількість зусиль, яку він доклав, щоб повідомити позивача про скликання зборів, достатньо було додати до відзиву чек та опис вкладення, якими підтверджується факт повідомлення.

Відповіді Укрпошти на запити відповідача, які додані до матеріалів справи містять інформацію про те кому направлялись лист, на яку адресу і подальшу долю цього листа. Інформація, наведена у листах не спростована будь-якими іншими доказами. Ці докази є належними і допустимими. Те, що у відповіді Укрпошти від 07.08.2019 працівники Укрпошти допустили описку, а потім виправили її у відповіді від 27.08.2019 жодним чином не ставить під сумнів зазначену у відповіді від 27.08.2019 інформацію. Більшість судових рішень містить описки, так само, як і оскаржуване судове рішення, проте це не повинно бути підставою для недовіри до документів організації в цілому, тим більш, цю описку було виправлено.

Висновок суду про недоведеність повноважності загальних зборів не відповідає обставинам справи, оскільки напис нотаріуса на протоколі підтверджує наявність повноважень представників. Дії нотаріусу, яка перевіряла повноваження представників будь-ким не оспорювались.

Позивачка не надала суду жодних доказів порушення її прав і суд, фактично, поклав обов`язок доказування будь-яких обставин на відповідача, між тим, на думку апелянта, це є порушенням ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

2.2. Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі.

Відзиву на апеляційну скаргу позивачем не надано.

Згідно частиною ст.263 Господарського процесуального кодексу України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

3. Апеляційне провадження.

3.1. Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2019 для розгляду апеляційної скарги визначено колегію суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Вечірка І.О., Чус О.В.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.10.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою, розгляд справи призначено у судовому засіданні на 07.11.2019.

07.11.2019 у судове засідання з`явився представник відповідача.

Позивач у поданому клопотанні просить розгляд справи відкласти, у зв`язку з неможливістю забезпечити її представника для участі в судовому засіданні.

Відповідно до ч.ч.11,12 ст.270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів вважає, що у даному випадку, неявка позивача не перешкоджає розгляду справи, а тому відмовляє у задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

3.2. Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 11.09.2017 по справі 904/6983/17 за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників юридичної особи, яке набрало законної сили 23.11.2017, встановлено таке.

Відповідно до статуту товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок" (далі-Статут), затвердженого протоколом загальних зборів учасників товариства № 2 від 19.12.2011, державну реєстрацію якого проведено 22.12.2011, номер запису 3047201, учасниками товариства були: ОСОБА_2 з часткою у статутному капіталі 33,4%, ОСОБА_4 з часткою у статутному капіталі 33,3%, ОСОБА_5 з часткою у статутному капіталі 33,3% (розділ 1 та 3 Статуту в редакції 2011 року).

В лютому 2014 ОСОБА_6 був виключений із складу засновників рішенням загальних зборів учасників, оформлене протоколом загальних зборів ТОВ "Тамрок" №1/2014 від 12.02.2014, його долю розподілили між собою ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , по 50% у кожного, та ними було прийнято рішення про припинення ТОВ "Тамрок" шляхом його ліквідації.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 26.06.2014 по справі №904/3191/14 рішення загальних зборів учасників, оформлене протоколом загальних зборів ТОВ "Тамрок" №1/2014 від 12.02.2014 було визнане недійсним та ОСОБА_6 був поновлений у складі учасників ТОВ "Тамрок", записи реєстратора про зміни у складі учасників ТОВ "Тамрок" скасовані, включаючи запис про стан припинення підприємства.

ІНФОРМАЦІЯ_3 учасник ТОВ "Тамрок" ОСОБА_6 помер.

Рішенням Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 12 листопада 2015 до складу учасників було включено ОСОБА_1 (дочка померлого ОСОБА_6 ) з часткою 33,3 % статутного капіталу замість померлого ОСОБА_6 . На виконання цього рішення були внесені відповідні зміни в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Відповідно учасниками ТОВ «Тамрок» є: ОСОБА_2 з часткою у статутному капіталі 33,4%, ОСОБА_4 з часткою у статутному капіталі 33,3%, ОСОБА_1 з часткою у статутному капіталі 33,3%.

Відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 26.06.2014 по справі №904/3191/14 набрало законної сили, тому обставини справи встановлені в ньому не підлягають доказуванню у цій справі.

24.11.2017 ОСОБА_4 надіслав на адресу ТОВ "Тамрок" лист, в якому просить скликати загальні збори учасників ТОВ "Тамрок" та порядок денний зборів (арк.с.99).

24.11.2017 ТОВ "Тамрок" надало відповідь №1-24.11/17, в якій зазначено, що у ТОВ "Тамрок" відсутній голова товариства, у зв`язку з цим скликання загальних зборів головою товариства є неможливим (арк.с.100).

Відповідачем до матеріалів справи, як доказ того, що позивача було належним чином повідомлено про призначені загальні збори та порядок денний надано копію чека № 5966 від 29.12.2017 (відправлення №584) та опис вкладення до цінного листа з рекомендованим повідомленням від 29.12.2017 (арк.с.56,114).

Щодо відсутності у відповідача поштового повідомлення про вручення відповідач вказує про його втрату та на підтвердження цієї обставини надає: заяву від 12.06.2018, яка підписана ОСОБА_7 , з якої вбачається, що ОСОБА_4 направлявся лист на адресу ДП ПАТ "Укрпошта", у якому він просив надати інформацію про вручення чи невручення відправлення № 584 (арк.с.102); відповідь ДП ПАТ "Укрпошта" від 07.08.2019, в якій зазначено, що поштове відправлення № 584 на ім`я ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) надійшло до відділення поштового зв`язку 30.12.2017 та через неуважність працівників відділення замість повернення за зворотною адресою за закінченням терміну зберігання, дослане до архіву на зберігання 18.01.2018. Станом на 07.08.2019 поштове відправлення № 584 знищено (арк.с.104).

Відповідачем до матеріалів справи подано заяви свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_7 (арк.с.97-98).

В заяві свідка ОСОБА_4 зазначено, що 29.12.2017 ОСОБА_4 повідомив учасника ТОВ "Тамрок" ОСОБА_1 про скликання загальних зборів шляхом направлення Укрпоштою цінного листа з рекомендованим повідомленням та описом вкладення на адресу: АДРЕСА_6 (чек № 8085 від 29.12.2017, №для відстеження відправлення 584). Згодом ОСОБА_4 надав оригінал чеку та опис вкладення ТОВ "Тамрок".

В заяві свідка ОСОБА_7 зазначено, що наприкінці грудня 2017 ОСОБА_7 зустрівся з ОСОБА_4 та під час зустрічі останній надав ОСОБА_7 повідомлення від 27.12.2017 про загальні збори ТОВ "Тамрок" та уповноважив особисто вручити ці повідомлення ОСОБА_1 29.12.2017, 05.01.2018, 11.01.2018 у робочий час я намагався вручити ОСОБА_1 за адресою, де вона працює, повідомлення про проведення загальних зборів, проте двері ніхто не відчинив. 11.01.2018 ОСОБА_7 залишив повідомлення біля двері на четвертому поверсі будівлі по АДРЕСА_5 .

На думку відповідача ці заяви також є доказом належного повідомлення позивача про скликані загальні збори.

26.02.2018 відбулися позачергові загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок", які оформлені протоколом від 26.02.2018 № 26/0218 (арк.с.58).

Протокол №26/0218 від 06.02.2018 містить напис: Я, Кононенко С.А., приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу, засвідчую справжність підписів ОСОБА_7 , який діє на підставі довіреності, виданої від імені ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , який діє на підставі довіреності, виданої від імені ОСОБА_2 , які зроблено у моїй присутності. Особи ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , які підписали документ, встановлено, їх дієздатність та повноваження представників перевірено (арк.с.61).

Як зазначено у протоколі присутніми на зборах були: від ОСОБА_4 , який володіє часткою у статутному капіталі у розмірі 33,3% - представник за довіреністю ОСОБА_7; від ОСОБА_2 , який володіє часткою у статутному капіталі у розмірі 33,4% - представник за довіреністю Толстопят Павло Олександрович.

Довіреності на підставі яких діяли представники ОСОБА_7 та ОСОБА_3 до матеріалів справи відповідачем не надано.

У протоколі від 26.02.2018 зазначено, що учасник Товариства ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_6 і володіє часткою у статутному капіталі товариства у розмірі 33,3%, що у грошовому еквіваленті становить 2464,20 грн. про проведення зборів була повідомлена належним чином, проте для участі у зборах ОСОБА_1 не з`явилася, причину неявки не повідомила.

Як вказано у протоколі від 26.02.2018 загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок", збори вважаються повноважними, оскільки на них присутні учасники, які володіють у сукупності 66,7% голосів.

Порядок денний зборів складався з таких питань:

1. Обрання голови та секретаря зборів.

2. З`ясування питання щодо необхідності внесення змін до порядку денного зборів, якщо питання було поставлено учасником Товариства не пізніше ніж за 25 днів до проведення зборів або розгляду питань, не внесених до порядку денного зборів за згодою всіх присутніх на загальних зборах учасників Товариства.

3. Про збільшення статутного фонду Товариства за рахунок додаткових внесків учасників.

4. Про затвердження нового розподілу часток між учасниками Товариства.

5. Про зміну місцезнаходження Товариства.

6. Про виключення ОСОБА_1 зі складу учасників Товариства.

7. Обговорення та затвердження нової редакції Статуту Товариства.

8. Про призначення постійного представника Товариства для участі у загальних зборах учасників ТОВ "Вестамрок", у якому ТОВ "Тамрок" є засновником.

9. Про скликання наступних загальних зборів учасників Товариства.

10. Про уповноваження певної особи на підписання та подання Державному реєстратору документів, для внесення змін, що відбулись у зв`язку із прийнятими на зборах рішеннями до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

З протоколу загальних зборів вбачається, що порядок денний зборів було доповнено третє питання порядку денного зборів наступним реченням: "та про визначення порядку і строку здійснення учасниками товариства додаткових вкладів, уповноваження директора Товариства на забезпечення реалізації даного рішення".

Також порядок денний було доповнено одинадцятим питанням, а саме: 11. "Уповноважити обраних голову та секретаря зборів па підписання даного протоколу загальних зборів ТОВ "Тамрок" та нової редакції статуту ТОВ "Тамрок". Рішення про доповнення порядку денного прийнято одностайно.

За результатами позачергових загальних збрів були прийняті такі рішення:

По першому питанню: вирішено головою загальних зборів учасників товариства обрати ОСОБА_7 , секретарем загальних зборів учасників товариства обрати ОСОБА_3 .

По другому питанню: вирішено доповнити трете питання порядку денного зборів наступним реченням: "та про визначення порядку і строку здійснення учасниками Товариства додаткових вкладів, уповноваження директора товариства на забезпечення реалізації даного рішення" та доповнити порядок денних зборів одинадцятим питанням, а саме: 11. "Розгляд питання про уповноваження обраних голови та секретаря зборів на підписання даного протоколу загальних зборів ТОВ " Тамрок" та нової редакції статуту ТОВ "Тамрок".

По третьому питанню: вирішено збільшити статутний капітал Товариства на 214 600 грн до 222 000 грн за рахунок додаткових вкладів учасників. Вклади внести кожному з учасників пропорційно до розміру їх часток. ОСОБА_4 та ОСОБА_1 внести додаткові вклади у розмірі 71 461,80 грн, а ОСОБА_2 у розмірі 71 676,40 грн. Строк внесення додаткових вкладів до статутного капіталу товариства встановити 70 (сімдесят) днів з дня прийняття загальними зборами відповідного рішення. Директору товариства забезпечити реалізацію рішення шляхом повідомлення учасників із зазначенням розміру додаткового вкладу, який необхідно внести кожному учаснику товариства до статутного фонду товариства та реквізитів рахунку для внесення коштів протягом 12 днів з дня прийняття зборами відповідного рішення.

По четвертому питанню: рішення не прийнято.

По п`ятому питанню: вирішено змінити місцезнаходження товариства, визначивши його за адресою: АДРЕСА_7 .

По шостому питанню: рішення не прийнято.

По сьомому питанню: вирішено затвердити нову редакцію статуту товариства.

По восьмому питанню: вирішено даним протоколом з 26.02.2018 до її переобрання або звільнення з посади директора товариства надати повноваження директору товариства ОСОБА_11 бути представником товариства на загальних зборах товариства з обмеженою відповідальністю "Вестамрок", ідентифікаційний код 30983061 (далі -ТОВ "Вестамрок") та уповноважити директора товариства ОСОБА_11 на представництво інтересів товариства, участь у зборах ТОВ "Вестамрок" від імені товариства та надати їй всі повноваження представника учасника ТОВ "Вестамрок", передбачені діючим законодавством, в тому числі, але не виключно, голосувати на загальних зборах ТОВ "Вестамрок" від імені учасника ТОВ "Вестамрок" - товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок" з будь-яких питань, підписувати рішення, протоколи, загальних зборів ТОВ "Вестамрок", статут ТОВ "Вестамрок" у новій редакції, у разі його затвердження на загальних зборах ТОВ "Вестамрок", подавати загальним зборам ТОВ "Вестамрок" та підписувати будь-які документи, які мають право подавати та підписувати його учасники.

По дев`ятому питанню: вирішено зобов`язати директора товариства у строк до 26.03.2018 підготувати питання порядку денного зборів, пов`язаних із збільшенням статутного капіталу товариства та скликати позачергові загальні збори товариства, що повинні відбутись після спливу 70-ти денного строку для внесення учасниками додатковий вкладів до статутного капіталу товариства.

По десятому питанню: вирішено уповноважити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Бабушкінським РВ ДМУ ГУМВС України Дніпропетровській області 21.09.1999, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , подати документи, пов`язані із прийнятими на зборах рішеннях: зокрема, але не виключно, статут товариства у новій редакції, даний протокол загальних зборів, підписати та подати відповідні заяви державному реєстратору здійснити будь-які необхідні дії для внесення змін до відомостей про товариство, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

По одинадцятому питанню: вирішено уповноважити обраних голову та секретаря даних загальних зборів товариства на підписання даного протоколу загальних зборів ТОВ "Тамрок" та нової редакції статуту ТОВ "Тамрок".

3.3. Оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників справи і висновків суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування господарським судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, оцінивши докази в їх сукупності та взаємозв`язку, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, враховуючи таке.

Положенням статті 269 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Предметом спору у даній справі є визнання недійсними рішень загальних зборів учасників юридичної особи.

Статтями 15, 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду.

Виходячи зі змісту наведених статей Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України та Господарського процесуального кодексу України, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача. Підстава позову - це факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому, позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 Цивільного кодексу України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 Цивільного кодексу України.

Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин (постанови Верховного Суду від 20.03.2018 у справі №916/375/17, від 27.03.2018 у справі №904/9431/15, від 02.05.2018 у справі №910/807/17, від 06.03.2019 у справі №916/474/18, від 20.03.2019 у справі №906/37/18).

Згідно з частинами першою, п`ятою статті 98 Цивільного кодексу України в редакції, чинній станом на момент прийняття загальними зборами учасників спірних рішень, загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства. Рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Суд апеляційної інстанції відзначає, що під час розгляду корпоративних спорів за позовами учасників (акціонерів) господарського товариства про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичної особи, господарські суди враховують, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації. При вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Стаття 116 Цивільного кодексу України та ст.10 Закону України "Про господарські товариства" встановлюють право учасника господарського товариства брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом.

Реалізація права участі в управлінні справами товариства відбувається, зокрема, через участь учасника господарського товариства у вищому органі товариства, яким, є загальні збори учасників товариства.

Відповідно до статті 167 Господарського кодексу України правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав. Відтак зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг взяти участь у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні.

Стаття 145 Цивільного кодексу України передбачає, що черговість та порядок скликання загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю встановлюються статутом товариства та законом.

Пунктом 11.3 Статуту товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок" передбачено, що позачергові збори учасників товариства скликаються у разі неплатоспроможності товариства і в будь-якому іншому випадку, якщо цього вимагають інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу.

Збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники, які володіють у сукупності більше ніж 60% голосів (пункт 11.6 Статуту).

Згідно з статтею 61 Закону України "Про господарські товариства" загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю скликаються не рідше двох разів на рік, якщо інше не передбачено установчими документами.

Позачергові загальні збори учасників скликаються головою товариства при наявності обставин, зазначених в установчих документах, у разі неплатоспроможності товариства, а також у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу.

Загальні збори учасників товариства повинні скликатися також на вимогу виконавчого органу.

Учасники товариства, що володіють у сукупності більш як 20 відсотками голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників у будь-який час і з будь-якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів голова товариства не виконав зазначеної вимоги, вони вправі самі скликати загальні збори учасників. Про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Отже, право на скликання позачергових загальних зборів виникає у учасника лише тоді, коли голова товариства не виконав вимогу такого учасника про скликання позачергових загальних зборів протягом 25 днів.

З матеріалів справи вбачається, що товариство вимогу учасника про скликання позачергових загальних зборів не виконало, позачергові загальні збори не скликало.

Судом першої інстанції правильно відхилено позицію відповідача про те, що у товариства були відсутні повноваження самостійно скликати позачергові загальні збори, оскільки таким правом наділено голову товариства, посада якого відсутня у відповідача.

Так, відповідно до статті 23 Закону України «Про господарські товариства» (органи управління товариством та їх посадові особи) управління товариством здійснюють його органи, склад і порядок обрання (призначення) яких здійснюється відповідно до виду товариства.

Посадовими особами органів управління товариства є фізичні особи - голова та члени виконавчого органу, ревізійної комісії, ревізор товариства, а також голова та члени іншого органу товариства, наділені повноваженнями з управління товариством, якщо утворення такого органу передбачено установчими документами товариства.

Відповідно до статті 62 Закону України «Про господарські товариства» (виконавчий орган товариства з обмеженою відповідальністю) у товаристві з обмеженою відповідальністю створюється виконавчий орган: колегіальний (дирекція) або одноособовий (директор). Дирекцію очолює генеральний директор.

Дирекція (директор) вирішує усі питання діяльності товариства, за винятком тих, що належать до виключної компетенції загальних зборів учасників.

З аналізу зазначених норм випливає, що під головою товариства у випадку товариства з обмеженою відповідальністю розуміється саме директор товариства, оскільки саме ця особа є головою виконавчого органу. Закон не передбачає створення у товаристві двох виконавчих органів, тому такі твердження відповідача є надуманими.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком господарського суду, що відповідач в особі директора ОСОБА_11 безпідставно ухилився від скликання загальних зборів.

Статутом товариства не визначено способу повідомлення учасників про скликання зборів, проте, статтею 61 Закону України "Про господарські товариства" встановлено обов`язок повідомлення учасників товариства з обмеженою відповідальністю про проведення загальних зборів товариства.

Особа вправі самостійно обирати спосіб такого повідомлення, однак такий спосіб повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення учасникам.

Відповідачем, як доказ повідомлення позивача про скликання загальних зборів надано копію чека № 8045 від 29.12.2017 (відправлення №584) та опис вкладення до цінного листа з рекомендованим повідомленням від 29.12.2017 (а.с.53,54).

Згідно інформації, що міститься на офіційному сайті Укрпошти щодо статусу операцій з поштовим відправленням №584 дані про відправлення відсутні у зв`язку з тим, що його не зареєстровано в системі (арк.с.76).

У матеріалах справи міститься заява від 12.06.2018, з якої вбачається, що ОСОБА_4 просив у ДП ПАТ "Укрпошта" надати інформацію про вручення чи невручення відправлення № 584 (арк.с.102).

07.08.2019 ДП ПАТ "Укрпошта" надала відповідь № 39-П-02-243/1784, в якій зазначено, що поштове відправлення № 584 на ім`я ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) надійшло до відділення поштового зв`язку 30.12.2017 та через неуважність працівників відділення замість повернення за зворотною адресою за закінченням терміну зберігання, дослане до архіву на зберігання 18.01.2018.

Станом на 07.08.2019 поштове відправлення № 584 знищено (арк.с.104).

Також, ОСОБА_7 надіслав на адресу ДП ПАТ "Укрпошта" заяву, в якій просить повідомити, чи є інформація про те, що лист № 584 дійсно направлявся на адресу: АДРЕСА_1 , або це описка (арк.с.129).

27.08.2019 ДП ПАТ "Укрпошта" надала відповідь № 39-П-02-010/1999, в якій зазначено, що поштове відправлення № 584 на ім`я ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_6 ) надійшло до відділення поштового зв`язку 30.12.2017 та через неуважність працівників відділення замість повернення за зворотною адресою за закінченням терміну зберігання, дослане до архіву на зберігання 18.01.2018. Станом на 07.08.2019 поштове відправлення №584 знищено. Відповідь від 07.08.2019 №39-П-02-243/1784 рахувати недійсною, оскільки у відповіді помилково невірно зазначений будинок одержувача (арк.с.151).

Також, відповідачем, як доказ належного повідомлення позивача про проведення загальних зборів 26.02.2018, було надано заяви свідків.

Відповідно до п.61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Кабінетом Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі-Правила) у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Таким чином опис вкладення - це документ, який складається під час відправлення кореспонденції, а наявність на описі вкладення відбитку календарного штемпеля поштового відділення з номером поштового відправлення є доказами проведеної працівником поштового зв`язку перевірки відповідності вкладення опису.

Наданий відповідачем до відзиву на позовну заяву опис вкладення до цінного листа з рекомендованим повідомлення п.61 Правил не відповідає, оскільки не містить підпису працівника поштового зв`язку, що перевірив відповідність вкладення опису, а також відбиток календарного штемпелю.

Суд апеляційної інстанції вважає, що наданий відповідачем фіскальний чек №8045 від 29.12.2017 не є належним доказом направлення позивачу повідомлення про проведення позачергових загальних зборів товариства, з огляду на відсутність опису вкладення у цінний лист до фіскального чеку.

Пунктом 62 Правил передбачено, що у разі подання для пересилання реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу з повідомленням про його вручення відправник заповнює бланк повідомлення на свою поштову адресу або адресу особи, якій за його дорученням належить надіслати повідомлення після вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Згідно пункту 92 Правил, підлягають доставці додому, зокрема, рекомендовані поштові картки, листи, секограми, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів.

Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками (пункт 99 Правил).

Пунктом 117 Правил встановлено, що поштові відправлення, поштові перекази повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання. Поштові відправлення, поштові перекази повертаються також у разі неможливості вручити їх через неправильно зазначену адресу або її відсутність (змита, відірвана чи пошкоджена в інший спосіб) та з інших причин, які не дають змоги оператору поштового зв`язку виконати обов`язки щодо пересилання поштових відправлень, поштових переказів.

Відповідно до пункту 119 Правил, невручені одержувачам або відправникам поштові відправлення, поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку протягом строку, визначеного цими Правилами. Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення вважаються такими, що не вручені. Невручені поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку до закінчення шестимісячного строку з дня прийняття їх для пересилання.

Частиною 1 пункту 116 Правил передбачено, що у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення "EMS" - 14 календарних днів.

Згідно частин 1 та 2 пункту 117 Правил, поштові відправлення, поштові перекази повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

Поштові відправлення, поштові перекази повертаються також у разі неможливості вручити їх через неправильно зазначену адресу або її відсутність (змита, відірвана чи пошкоджена в інший спосіб) та з інших причин, які не дають змоги оператору поштового зв`язку виконати обов`язки щодо пересилання поштових відправлень, поштових переказів.

Пунктом 2 Правил передбачено, що повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - це повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача;

Поштове відправлення надіслано на поштове відділення 30.12.2017 (за інформацією Укрпошти).

Згідно з вимогами пункту 116 Правил, воно повинно було зберігатися 30 днів - до 30.01.2018.

Судом першої інстанції правомірно не прийнято до уваги копію чека № 5966 від 29.12.2017 (відправлення №584) та опис вкладення до цінного листа з рекомендованим повідомленням від 29.12.2017 як належний доказ повідомлення позивача про скликані загальні збори, оскільки лист було направлено з повідомленням про вручення. Вказане повідомлення повинно було повернутися відправнику з вказівкою про те, коли, та хто саме його отримав. У разі не вручення такого повідомлення воно також повертається відправнику з вказівкою про причини не вручення такого повідомлення.

Також, господарським судом обґрунтовано не прийнято як належний та допустимий доказ заяви свідків, оскільки обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування (опис вкладення про направлення повідомлення позивачу, чек, повідомлення про вручення поштового відправлення у їх сукупності), не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Оцінивши надані докази за правилами ст.86 ГПК України, колегія суддів констатує, що відповідачем не надано належних, допустимих та достовірних доказів повідомлення позивача про скликання на 26.02.2018 загальних зборів учасників товариства в установленому законом порядку.

Приймаючи до уваги, що позивач не був належним чином повідомлений про час та місце проведення загальних зборів та порядок денний цих зборів, його право на участь у загальних зборах було порушено.

Збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники, які володіють у сукупності більше ніж 60% голосів (пункт 11.6 Статуту).

Відповідно до абзацу 2 пункту 11.6 Статуту, учасники товариства, які приймають участь в зборах, реєструються з зазначенням кількості голосів, які належать кожному учаснику. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

Перелік реєстрації, який передбачений пунктом 11.6 Статуту у матеріалах справи відсутній.

З протоколу загальних зборів вбачається, що на зборах були присутні: від ОСОБА_4 , який володіє часткою у статутному капіталі у розмірі 33,3% - представник за довіреністю ОСОБА_7; від ОСОБА_2 , який володіє часткою у статутному капіталі у розмірі 33,4% - представник за довіреністю ОСОБА_3.

У протоколі зазначено, що вказані особи діяли на підставі довіреностей, які були надані їм учасниками товариства: ОСОБА_7 на підставі довіреності від 12.09.2017, зареєстрованої в реєстрі за № 734; ОСОБА_3 на підставі довіреності від 17.03.2017.

Відповідачем не надано місцевому господарському суду довіреність від 17.03.2017, тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, про неможливість встановити обсяг та зміст повноважень ОСОБА_3 щодо представництва ОСОБА_2 на загальних зборах.

Не надано зазначену довіреність скаржником і суду апеляційної інстанції.

Суд апеляційної інстанції відхиляє доводи апелянта про те, що напис нотаріуса на протоколі підтверджує наявність повноважень представників.

Так, зі змісту напису нотаріуса на протоколі від 26.02.2018 №26/02/18 вбачається, що приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кононенко С.А. засвідчила справжність підписів, зокрема, ОСОБА_3 , який діє на підставі довіреності, виданої від імені ОСОБА_2 .

Крім того, нотаріусом зазначено, що "особи ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , які підписали документ, встановлено, їх дієздатність та повноваження представників перевірено".

Таким чином, нотаріусом перевірено повноваження представників саме на підписання протоколу загальних зборів, а не на прийняття представниками відповідних рішень.

З огляду на викладене, господарський суд дійшов обґрунтованого висновку, про те, що відповідачем було порушено процедуру скликання та проведення зборів, зокрема, не повідомлено позивача відповідно до положень Закону України "Про господарські товариства" про час, місце та порядок денний зборів, які відбулись 26.02.2018, чим було порушено право позивача на участь у загальних зборах товариства та, відповідно, на участь в управлінні товариством.

Тому, позовні вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок", оформлене протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Тамрок" від 26.02.2018 за № 26/0218 правомірно визнано судом першої інстанції обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Колегія суддів звертає увагу скаржника, що у спірних відносинах обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів учасників товариства, призначених на 26.02.2018, покладається на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється у цій справі (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.05.2018 у справі № 910/807/17).

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі Проніна проти України (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції.

3.4. Висновки апеляційного господарського суду за результатами розгляду апеляційної скарги.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що суд першої інстанції повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права під час ухвалення оскаржуваного рішення судом апеляційної інстанції не встановлено. В зв`язку з цим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення суду першої інстанції має бути залишене без змін.

3.5. Розподіл судових витрат.

Відповідно до статті 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст.ст.269,275,277,281-283 Господарського процесуального кодексу України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Тамрок" залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 у справі №904/2111/19 залишити без змін.

Судовій витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку.

Постанова складена у повному обсязі 18.11.2019.

Головуючий суддя В.О.Кузнецов

Судді О.В.Чус

І.О.Вечірко