Господарський суд
Житомирської області
________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"14" листопада 2019 р. м. Житомир Справа № 906/1110/19

Господарський суд Житомирської області у складі судді Сікорської Н.А.,

перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви

Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод"

до Товариства з обмеженою відповідальністю НВП "Кітва"

про стягнення 499155,7 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Житомирський бронетанковий завод" подало зустрічний позов до Товариства з обмеженою відповідальністю НВП "Кітва" про стягнення 499155,69 грн штрафу та пені.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням ТОВ НВП "Кітва" умов договору № 2018/01 від 14.02.2018 щодо своєчасної поставки товару та поставки товару належної якості.

Оглянувши позовні матеріали на предмет відповідності їх нормам Господарського процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви, господарський суд дійшов до висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі з огляду на наступне.

За приписами ч.3 ст. 180 ГПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162,164,172,173 цього кодексу.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Приписами ч. 2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір" визначено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів зустрічної позовної заяви ДП "Житомирський бронетанковий завод" подано заяву майнового характеру, ціна позову складає 499155,70 грн.

Таким чином, беручи до уваги норми ч. 2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір" заявнику за подання зустрічної позовної заяви слід сплатити судовий збір в розмірі 7487,34 грн.

Однак, позивач за зустрічним позовом доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі не подав.

Натомість, ДП "Житомирський бронетанковий завод" подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, відповідно до якого просить відстрочити сплату судового збору за подання зустрічного позову у справі № 906/1110/19 до ухвалення рішення по справі через різке погіршення фінансово-господарської ситупції на підприємстві та відсутністю коштів для проведення сплати судового збору.

Розглянувши клопотання ДП "Житомирський бронетанковий завод", суд дійшов висновку, що останнє не може бути задоволено з наступних підстав.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено умови, за яких суд своєю ухвалою може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати такого на певний строк, а саме: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, наведеною нормою встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення, звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, відстрочення сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання сторони розглядається, виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до господарського суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Разом з тим, заявником до клопотання про відстрочення сплати судового збору не додано жодних доказів, які б вказували на наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, визначених у ст. 8 ЗУ "Про судовий збір".

Суд зазначає, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду… Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Оцінивши доводи ДП "Житомирський бронетанковий завод", наведені в обґрунтування наявності підстав для відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви, суд не знайшов підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору,.

З огляду на викладене, суд відмовляє заявнику у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладені вище обставини, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу час для усунення зазначених вище недоліків, а саме: позивачу слід надати докази сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви у розмірі 7487,34 грн.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Державному підприємству "Житомирський бронетанковий завод" протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви.

3. Роз`яснити Державному підприємству "Житомирський бронетанковий завод" , що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сікорська Н.А.

Друк:

1- в справу

2 - позивачу за зустрічним позовом(рек. з повід.)