УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

01.11.2019Справа № 910/15282/19

Суддя Господарського суду міста Києва Князьков В. В., розглянувши матеріали позовної заяви Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, м. Київ

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Вищий навчальний заклад «Національна академія управління», м. Київ

про стягнення 583 994,86 грн,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації до Приватного акціонерного товариства «Вищий навчальний заклад «Національна академія управління» про стягнення 583 994,86 грн.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 статті 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01.01.2019 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить 1 921,00 грн.

Отже розмір судового збору за розгляд заявлених майнових вимог на суму 583 994,86 грн становить 8 759,92 грн (583 994,86 грн х 1,5% = 8 759,92 грн).

Однак, як встановлено судом, в матеріалах позовної заяви відсутні докази сплати позивачем судового збору в сумі 8 759,92 грн, натомість подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування поданого клопотання заявник вказує, що у 2019 році бюджетні кошти на оплату судового збору не передбачені, у зв`язку з чим позивач позбавлений можливості сплатити судовий збір в розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір».

При цьому, заявник посилається на положення статті 8 Закону України «Про судовий збір» в редакції, яка втратила чинність з 15.12.2017.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» в чинній редакції передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, наведеними правовими нормами встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Вивчивши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає, що за змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» вказані у клопотанні обставини, пов`язані з обмеженнями бюджету заявника на сплату судового збору, не є підставою для відстрочення його сплати.

З огляду на відсутність умов, визначених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», господарський суд не вбачає правових підстав для задоволення клопотання Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації про відстрочення сплати судового збору.

Такі висновки суду відповідають висновкам Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеним у постановах від 29.10.2019 у справі № 905/1976/16, від 30.10.2019 у справі № 923/382/14 та інших.

Господарський суд звертає увагу заявника, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, яке є загальним для всіх суб`єктів (у тому числі і державних органів), узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства» (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

За вказаних обставин та з урахуванням встановленого наведеними законодавчими приписами режиму правового регулювання процедури відстрочення сплати судового збору, визначених законодавцем умов та підстав для цього, клопотання позивача задоволенню не підлягає.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації про відстрочення сплати судового збору.

2. Залишити без руху позовну заяву Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 30.10.2019 вих. №108/31-3604.

3. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання суду доказів сплати до державного бюджету судового збору в сумі 8 759,92 грн.

5. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Князьков