ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2019 року

м. Київ

Справа № 924/187/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Берднік І. С. - головуючого, Міщенка І. С., Сухового В. Г.,

за участю секретаря судового засідання - Корнієнко О. В.,

за участю представників:

Генеральної прокуратури України - Чубенко В. В.,

Хмельницької міської ради - не з`явився,

Приватного підприємства «Приват-Девелопмент» - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного підприємства «Приват-Девелопмент»

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 (у складі колегії суддів: Дужич С. П. (головуючий), Саврій В. А., Огороднік К. М.)

та на рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.04.2018 (суддя Гладюк Ю. В.)

у справі № 924/187/18

за позовом Заступника прокурора Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради

до Приватного підприємства «Приват-Девелопмент»

про внесення змін до договору оренди землі від 13.07.2015 №691/01,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2018 року Заступник прокурора Хмельницької області (далі - прокурор) звернувся до Господарського суду Хмельницької області з позовом в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради (далі - позивач, Рада) до Приватного підприємства «Приват-Девелопмент» (далі - відповідач, ПП «Приват-Девелопмент») про внесення змін у договір оренди землі від 13.07.2015 №691/01 (далі - договір оренди) у частині встановлення нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки у розмірі 22 777 252, 00 грн (п. 5 договору оренди) та визначення нового розміру орендної плати в розмірі 1 022 106, 42 грн, що становить 6% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки - під адміністративний корпус та пішохідну галерею, 3% - під трансформаторну підстанцію, проїзди, проходи, площадки (п. 9 договору оренди).

В обґрунтування позовних вимог прокурор, з посиланням на ст. 651 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), ст. 288, 289 Податкового кодексу України (далі - ПК України) та ст. 21, 23, 30 Закону України «Про оренду землі», зазначив про необхідність приведення договору оренди у відповідність до вимог чинного законодавства у зв`язку із зміною розміру нормативної грошової оцінки орендованої відповідачем земельної ділянки, яка впливає на розмір орендної плати.

Вказуючи на правомірність звернення з позовом до суду в інтересах держави в особі Ради, прокурор зазначив, що невжиття Радою заходів щодо внесення змін до договору оренди, призводить до ненадходження коштів до місцевого бюджету Ради у належному розмірі. Крім того, звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі Ради спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання щодо встановлення належного розміру орендної плати за землю комунальної власності; суспільний інтерес також полягає у надходженні орендних коштів до місцевого бюджету у повному розмірі.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 25.04.2018, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.02.2019, позов прокурора в інтересах держави в особі Ради задоволено повністю.

Внесено зміни до договору оренди від 13.07.2015 №691/01, укладеного між Радою та ПП «Приват-Девелопмент», шляхом викладення п. 5 (щодо встановлення нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки у розмірі 22 777 252, 00 грн) та п. 9 (щодо визначення нового розміру орендної плати в розмірі 1 022 106, 42 грн, що становить 6% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки - під адміністративний корпус та пішохідну галерею, 3% - під трансформаторну підстанцію, проїзди, проходи, площадки) у редакції, запропонованій прокурором.

Стягнуто з ПП «Приват-Девелопмент» на користь Прокуратури Хмельницької області 1 762,00 грн судового збору.

Судові рішення обґрунтовані тим, що встановлена на момент укладення договору нормативна грошова оцінка землі (у розмірі 6 250 789, 00 грн), яка є основою для визначення розміру орендної плати, не відповідає дійсному розміру нормативної грошової оцінки землі, встановленої компетентним органом станом на час розгляду справи. А передбачивши у п. 13 договору оренди умову про перегляд розміру орендної плати у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки, сторони погодили можливість внесення таких змін відповідно до ст. 651 ЦК України.

Окрім того, суд апеляційної інстанції у своїй постанові від 12.02.2019 визнав обґрунтованим звернення прокурором з даним позов до господарського суду в інтересах держави в особі Ради з огляду на доведеність ним порушення інтересів територіальної громади м. Хмельницького та наявність суспільного інтересу, що полягає у надходженні орендних платежів за землю до місцевого бюджету в належному розмірі.

Також суд апеляційної інстанції зазначив про відсутність порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що полягають у розгляді справи за відсутності представника відповідача.

Не погоджуючись з постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 та рішенням Господарського суду Хмельницької області від 25.04.2018, у березні 2019 року ПП «Приват-Девелопмент» звернулось до Касаційного господарського суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просило скасувати постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 та рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.04.2018, постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування касаційної скарги відповідач зазначив, що наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, яким було затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (далі - Порядок № 489), який застосовується з 01.01.2017, не містить вказівок щодо обов`язкового перегляду проведеної до його прийняття нормативної грошової оцінки земельної ділянки, тому внесення змін у проведену до 01.01.2017 нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка використана при укладені договору оренди, є безпідставним; відповідач не отримував від Ради будь-яких листів, а тому йому не було відомо про намір Ради внести зміни у договір оренди.

Окрім того, відповідач заперечив наявність підстав звернення прокурором до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Ради з огляду на те, що Рада є самостійною юридичною особою та може самостійно здійснювати захист своїх майнових інтересів у відносинах з ПП «Приват-Девелопмент».

Ухвалою Верховного Суду від 26.04.2019, після усунення відповідачем недоліків касаційної скарги, відкрито касаційне провадження у справі та призначено касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 19.06.2019.

27.05.2019 прокурор подав відзив на касаційну скаргу відповідача, в якому заперечив доводи касаційної скарги, просив залишити її без задоволення, а оскаржувані постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 та рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.04.2018 - без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 19.06.2019 зупинено касаційне провадження у справі №924/187/18 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі № 587/430/16-ц.

Ухвалою Верховного Суду від 16.10.2019 поновлено провадження у справі №924/187/18 та призначено касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 06.11.2019.

У судове засідання 06.11.2019 Рада та відповідач своїх представників не направили, хоча були повідомлені про дату, час і місце судового засідання належним чином.

Ураховуючи наведене, висновки Європейського суду з прав людини у справі "В`ячеслав Корчагін проти Росії" та те, що явка учасників справи в суд касаційної інстанції не визнавалася обов`язковою, а участь у засіданні суду є правом, а не їх обов`язком, Верховний Суд у складі колегії дійшов висновку про можливість розгляду касаційної скарги по суті за відсутності представників Ради та відповідача.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення прокурора, дослідивши наведені в касаційній скарзі доводи, подані заперечення, перевіривши матеріали справи, Верховний Суд вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 04.03.2015 рішенням Ради № 61 було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки, яка розташована в м. Хмельницький, вул. Пілотська, 18, кадастровий номер :06:002:0153, площею 30 549 м2, та вирішено передати її в оренду ПП «Приват-Девелопмент».

13.07.2015 між Радою (орендодавець) та ПП «Приват-Девелопмент» (орендар) укладено договір оренди землі № 961/01, відповідно до пп. 1, 2 якого орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку, площею 30 549 м2, кадастровий номер :06:002:0153, із земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, яка знаходиться в м. Хмельницькому, вул. Пілотська, 18 (далі - спірна земельна ділянка).

Відповідно до п. 5 договору оренди нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 6 250 789, 00 грн.

У п.8 договору оренди сторони визначили, що договір укладено на десять років - до 04.03.2025. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 30 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію.

За змістом п. 9 договору оренди орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі відповідно до ст. 22 Закону України «Про оренду землі» та розмірі 280 497, 90 грн на рік, що становить 6% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки - під адміністративний корпус та пішохідну галерею, 3% - під трансформаторну підстанцію, проїзди, проходи, площадки.

Обчислення розміру орендної плати здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладення або зміни умов договору оренди чи продовження його дії (п. 10 договору оренди).

Пунктом 13 договору оренди встановлено, що розмір орендної плати переглядається у разі: зміни умов господарювання, передбачених договором; зміни розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; в інших випадках, передбачених законом.

Зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір вирішується у судовому порядку (п. 36 договору оренди).

27.04.2015 проведено нормативну грошову оцінку орендованої земельної ділянки, яка склала 6 250 789, 00 грн.

Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області (відділ у Хмельницькому районі) від 28.02.2018 № 18-22-0.33-1000/116-18 нормативна грошова оцінка орендованої земельної ділянки, розрахована відповідно до Порядку № 489, становить 22 777 252, 00 грн.

Згідно з листом від 01.03.2018 № 12-944-02-14 виконавчого комітету Хмельницької міської ради орендна плата за орендовану ПП «Приват Девелопмент» земельну ділянку на 2018 рік становить 1 022 106, 42 грн (з урахуванням нової нормативної грошової оцінки орендованої земельної ділянки).

З огляду на викладені обставини, вказуючи на те, що відповідач в добровільному порядку не вніс зміни до договору оренди в частині встановлення нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки у розмірі 22 777 252, 00 грн (п. 5 договору оренди) та визначення нового розміру орендної плати в сумі 1 022 106, 42 грн, що становить 6% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки - під адміністративний корпус та пішохідну галерею, 3 % - під трансформаторну підстанцію, проїзди, проходи, площадки (п. 9 договору оренди), прокурор звернувся до господарського суду з позовом в інтересах держави в особі Ради про внесення таких змін до договору оренди відповідно до ст. 651 ЦК України, ст. 288, 289 ПК України, ст. 21, 23, 30 Закону України «Про оренду землі» та п. 13 договору оренди.

Розглянувши спір по суті позовних вимог, суд першої інстанції у своєму рішенні від 25.04.2018 дійшов висновку про задоволення позову прокурора в інтересах держави в особі Ради з огляду на те, що відповідно до п. 13 договору оренди зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати. З таким висновком суду першої інстанції погодився і суд апеляційної інстанції у своїй постанові від 12.02.2019, додатково зазначивши про наявність у прокурора підстав для звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Ради з огляду на доведеність ним порушення інтересів територіальної громади м.Хмельницького та наявність суспільного інтересу, що полягає у надходженні орендних платежів за землю до місцевого бюджету в належному розмірі.

Касаційний господарський суд погоджується з такими висновками судів попередніх інстанцій, з огляду на таке.

Предметом спору у цій справі є вимога прокурора, заявлена в інтересах держави в особі Ради про внесення змін до пп. 5, 9 договору оренди.

Згідно з ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 632 ЦК України передбачено застосування у встановлених законом випадках цін (тарифів, ставок тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. При цьому зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

За змістом чч. 1, 2 ст. 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст.15 Закону України «Про оренду землі» істотною умовою договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення, перегляду та відповідальності за її несплату.

Пунктом 288.5 ст. 288 ПК України встановлено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Розмір орендної плати встановлюється в договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території та не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Пунктом 289.1 ст. 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Таким чином, з урахуванням положень ст. 632 ЦК України, ст. 288, 289 ПК України та ст. 15, 21 Закону України «Про оренду землі» нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.06.2018 у справі № 922/518/14, від 22.01.2019 у справі № 922/539/18 та у постановах Верховного Суду України від 03.12.2013 № 3-34гс13, від 07.10.2015 № 3-481гс15.

Частиною 2 ст. 651 ЦК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 632 ЦК України зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Статтею 30 Закону України «Про оренду землі» визначено, що зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку.

Виходячи зі змісту ст. 632, 651 ЦК України та ст. 30 Закону України «Про оренду землі», за загальним правилом зміна умов договору, в тому числі в частині розміру орендної плати, здійснюється за взаємною згодою сторін. За відсутності такої згоди такий договір може бути змінений за рішенням суду лише у випадках, встановлених умовами договору або в силу закону.

Пунктом 13 договору оренди встановлено, що розмір орендної плати переглядається, зокрема, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір вирішується у судовому порядку (п. 36 договору оренди).

Таким чином, суди попередніх інстанцій дійшли правомірно висновку, що визначивши безпосередньо в самому договорі оренди таку підставу перегляду розміру орендної плати як зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки, сторони погодили можливість таких змін відповідно до ст. 651 ЦК України, що узгоджується з принципом свободи договору, встановленим ст. 3, 6, 627 ЦК України.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що наказом Мінагрополітики від 25.11.2016 № 489 затверджено новий Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який застосовується з 01.01.2017, за п. 1 р. 3 якого за результатами грошової оцінки земель складається технічна документація

Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 28.02.2018 № 18-22-0.33-1000/116-18, виданого на підставі Порядку № 489 компетентним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області (відділ у Хмельницькому районі), змінена нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 22 777 252, 00 грн.

З огляду на умови п. 13 договору оренди та на те, що орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є регульованою ціною, а нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати, суди попередніх інстанцій зробили обґрунтований висновок, що зміна розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки є обов`язковою підставою для перегляду розміру орендної плати, встановленої сторонами в договорі оренди.

Не заслуговують на увагу аргументи касаційної скарги про те, що затверджений наказом Мінагрополітики від 25.11.2016 № 489 Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів має застосовуватись лише до нових договорів оренди землі, оскільки зміна умов договору оренди у разі зміни нормативної грошової оцінки земель передбачена сторонами у п. 13 договору оренди.

Зважаючи на викладене, суди попередніх інстанцій правомірно задовольнили позовні вимоги прокурора в інтересах держави в особі Ради про внесення змін до договору оренди в частині встановлення нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки у розмірі 22 777 252, 00 грн та визначення нового розміру орендної плати в розмірі 1 022 106, 42 грн на підставі ст.651 ЦК України, ст. 288, 289 ПК України, ст. 21, 23, 30 Закону України «Про оренду землі» та п.13 договору оренди.

Доводи касаційної скарги про відсутність підстав звернення прокурором до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Ради з огляду на те, що Рада є самостійною юридичною особою та може самостійно здійснювати захист своїх майнових інтересів у відносинах з ПП «Приват-Девелопмент», не приймаються Касаційним господарським судом з огляду на таке.

У випадках, визначених Законом України «Про прокуратуру», на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів громадянина або держави в суді (п.2 ч.1 ст. 2 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до абз. 1, 2 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абз. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Суд апеляційної інстанції, встановивши обставини, пов`язані з порушенням інтересів територіальної громади м. Хмельницького та наявністю суспільного інтересу, що полягає у надходженні орендних платежів за землю до місцевого бюджету в належному розмірі, зробив висновок на підставі наявних у справі оцінених доказів, що прокурор належним чином обґрунтував наявність порушення інтересів держави в особі Ради та необхідність представництва таких інтересів в суді прокуратурою, з чим погоджується Касаційний господарський суд.

Окрім того, сам факт незвернення до суду Ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси територіальної громади м. Хмельницького, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження щодо внесення змін до договору оренди та, як наслідок, ненадходження орендних платежів за землю до місцевого бюджету в належному розмірі, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів територіальної громади м. Хмельницького та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини (рішення від 15.01.2009 у справі «Менчинська проти Росії», заява № 42454/02, п. 35).

Наведене узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 (провадження №12-72гс19).

Посилання в касаційній скарзі на те, що відповідач не отримував від Ради будь-яких листів, а тому йому не було відомо про намір Ради внести зміни у договір оренди, не заслуговують на увагу суду касаційної інстанції, оскільки такі доводи були предметом дослідження суду апеляційної інстанції із наданням відповідної оцінки наявним в матеріалах справи доказам надсилання Радою листа від 04.10.2017 № 2829/02-01-15 про необхідність приведення у відповідність до вимог чинного законодавства нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки на адресу відповідача, вказану у ЄДРЮОФОПГФ.

Згідно із ст. 300 ГПК України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 308 ГПК України передбачено, що суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи те, що доводи касаційної скарги ПП «Приват-Девелопмент» про порушення і неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм процесуального та матеріального права при прийнятті оскаржуваних судових рішень не знайшли свого підтвердження, Касаційний господарський суд вважає, що постанова Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 та рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.04.2018 прийняті з додержанням норм процесуального та матеріального права, а відтак підстав для їх зміни чи скасування не вбачається.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного підприємства «Приват-Девелопмент» залишити без задоволення.

2. Постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 та рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.04.2018 у справі №924/187/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І. С. Берднік

Судді: І. С. Міщенко

В. Г. Суховий