СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"11" листопада 2019 р. Справа № 917/137/19

Суддя Крестьянінов О.О.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (вх.№3385 П) на ухвалу господарського суду Полтавської області від 08.04.2019 у справі №917/137/19

за позовом фізичної особи-підприємця Багмута Дмитра Степановича

до Головного управління Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру Полтавської області

про поновлення договору оренди землі, визнання укладеною додаткової угоди

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 08.04.2019 у справі №917/137/19 (суддя Сірош Д.М.) заяву ФОП Багмута Дмитра Степановича про забезпечення позову задоволено; заборонено Головному управлінню Держгеокадастру у Полтавській області приймати рішення та/або здійснювати дії, спрямовані на розпорядження (передачу у власність, користування чи інше речове право) земельними ділянками сільськогосподарського призначення з кадастровими номерами: : 06:000 :0402, : 06:000:0404 , :06:000:0406 , :06:000:0403 , :06:000:0407 , :06:000:0405 , : 06:000: 0408, які утворені шляхом поділу земельної ділянки з кадастровим номером :06:000: 0240 та знаходяться на території Кам`янопотоківської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, до набрання законної сили рішенням суду у даній справі.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які зазначають себе особами, які не брали участі у справі, однак суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, з ухвалою не погодилися та звернулися до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просять скасувати ухвалу господарського суду Полтавської області від 08.04.2019 про забезпечення позову у справі №917/137/19 та постановити ухвалу про залишення без задоволення заяви ФОП Багмута Д.С. про забезпечення позову, постановити ухвалу про відкриття провадження у справі.

Одночасно заявники апеляційної скарги звернулись з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши апеляційну скаргу та додані до неї документи, а також клопотання про поновлення пропущеного строку, суд дійшов висновку про залишення її без руху виходячи з такого.

Згідно ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

З матеріалів апеляційної скарги, а саме конверту, в якому надійшла апеляційна скарга, вбачається, що апеляційна скарга на ухвалу від 08.04.2019 подана 30.10.2019, тобто з пропуском встановленого строку на її подання.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заявники апеляційної скарги зазначають таке.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 звернулись до ГУ Держгеокадастру у Полтавській області з проханням затвердити проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність для ведення особистого селянського господарства загальною площею 12,8572 га на території Кам`янопотоківської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, розроблені ТОВ «Земкад КС» на підставі наказів ГУ Держгеокадастру у Полтавській області про надання дозволу на виготовлення проекту із землеустрою та завдання на виконання робіт. Проте, наказами ГУ Держгеокадастру у Полтавській області «Про відмову у затвердженні документації із землеустрою та наданні у власність земельної ділянки» апелянтам відмовлено у затвердженні проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів на території Кам`янопотоківської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області із цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства та надання цієї земельної ділянки у власність з підстав заборони на розпорядження земельною ділянкою. Підставою для відмови послужила заборона ГУ Держгеокадастру у Полтавській області приймати рішення та/або здійснювати дії, спрямовані на розпорядження новоствореними земельними ділянками.

Заявники апеляційної скарги зазначають, що ним стало відомо, що суд ухвалив рішення про їх права та інтереси лише після відмови відповідачем у затвердженні проектів землеустрою з підстав заборони на розпорядження земельною ділянкою.

Розглянувши вказане клопотання про поновлення строку, суд зазначає, що лише сам факт його подання не передбачає обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої причини такий строк було пропущено заявником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин справи оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що звертаючись з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги, заявники посилаються на те, що ним стало відомо про оскаржувану ухвалу лише після відмови ГУ Держгеокадастру у Полтавській області у затвердженні проектів землеустрою. Однак, вони не зазначають, коли саме дізнались про постановлення оскаржуваної ухвали, враховуючи, що накази ГУ Держгеокадастру у Полтавській області, які надані до апеляційної скарги, датовані 02.10.2019, а з апеляційною скаргою скаржники звернулись лише 30.10.2019, тобто майже через місяць після видання відповідних наказів.

Необхідно також зазначити, що оскаржувана ухвала прийнята 08.04.2019 та оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 12.04.2019. При цьому, як свідчать додані до апеляційної скарги копії наказів ГУ Держгеокадастру у Полтавській області заявникам було надано дозволи на розроблення документації із землеустрою ще 25.02.2019. Вказані обставини можуть свідчити про те, що заявники мали можливість дізнатися про існування оскаржуваної ухвали та звернутися з апеляційною скаргою значно раніше.

Таким чином, суд не може вважати наведені в клопотанні про поновлення строку на подання апеляційної скарги обставини доведеними та такими, що дають підстави вважати його обґрунтованим.

Згідно з частиною 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху з наданням можливості заявнику вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, згідно п. 2 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Розмір та порядок оплати судового збору за подання апеляційної скарги визначено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору з апеляційних скарг на ухвалу суду складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп. 7 п.2 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

Враховуючи, викладене судовий збір за подання апеляційної скарги складає 1921,00 грн.

Проте, матеріали апеляційної скарги не містять доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, про що також свідчить акт господарського суду Полтавської області від 01.11.2019, в якому зазначено, що при розкриванні поштового відправлення які надійшли від адвоката Вовк С.С. не виявилося квитанції про сплату судового збору.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що апелянтом не було виконано вимоги п. 2 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

Статтею 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що вказані в апеляційній скарзі підстави поновлення строку на подання апеляційної скарги визнані судом неповажними, а також відсутність доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 174, 234, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1, ОСОБА_2 , ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання їм можливості вказати інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, а також надання доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі (сплатити 1921,00 грн.).

3. Наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, передбачені статтями 174, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О.О. Крестьянінов