ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"24" жовтня 2019 р. Справа№ 910/11573/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Остапенка О.М.

суддів: Сотнікова С.В.

Отрюха Б.В.

за участю секретаря судового засідання: Добродзій Є.В.

у присутності представників сторін:

від позивача: Жулідова І.С. - ордер серії КВ № 761973 від 21.01.2019.

від відповідача-1: Савчук В.В. - довіреність № 2001 від 23.09.2019.

від відповідача-2: Запорожець Л.Г. - довіреність № 2434-03/547 від 17.09.2019.

розглядаючи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Органосін ЛТД" на рішення господарського суду міста Києва від 04.09.2019 року

у справі № 910/11573/18 (суддя Зеленіна Н.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Органосін ЛТД"

до: 1. Компанії Мові Хелс ГМБХ

2. Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського

господарства України

про визнання патенту на корисну модель недійсним та зобов`язання

вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року ТОВ "Органосін ЛТД" звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Компанії Мові Хелс ГМБХ та Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про визнання патенту на корисну модель недійсним та зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовані невідповідністю патенту України № UA 101993, що належить Компанії Мові Хелс ГМБХ, умовам надання правової охорони.

За наслідками розгляду заявлених вимог, рішенням господарського суду міста Києва від 04.09.2019 року у справі №910/11573/18 у задоволенні позову відмовлено повністю, стягнуто з ТОВ "Органосін ЛТД" на користь Компанії Мові Хелс ГМБХ 29 767,20 грн. витрат на проведення експертизи.

Рішення суду першої інстанції мотивовано недоведеністю та необґрунтованістю доводів позивача про невідповідність умовам надання правової охорони корисної моделі за патентом України №101993, що належить Компанії Мові Хелс ГМБХ.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням місцевого господарського суду, ТОВ "Органосін ЛТД" звернулося до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду міста Києва від 04.09.2019 року у даній справі та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків обставинам справи, а також порушення норм процесуального права, що призвело до прийняття неправильного рішення.

Крім того, в апеляційній скарзі міститься клопотання про призначення у справі повторної судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначену апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Остапенко О.М., судді: Отрюх Б.В., Сотніков С.В.

Ухвалою суду від 09.10.2019 року вищевказаною колегією суддів відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Органосін ЛТД" на рішення господарського суду міста Києва від 04.09.2019 року у справі № 910/11573/18, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та заперечень або пояснень з приводу заявленого клопотання про призначення повторної експертизи у справі та призначено справу до розгляду на 24.10.2019 року за участю повноважних представників сторін.

У поданому через відділ документального забезпечення суду відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача-1 просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін. До відзиву також додані заперечення на клопотання про призначення у справі повторної судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності, в яких відповідач-1 заперечує проти його задоволення.

В судовому засіданні 24.10.2019 року представником відповідача-2 повідомлено суд про зміну найменування Міністерства економічного розвитку та торгівлі України на Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, яке прийнято судом до уваги та буде враховано в подальшому.

Крім того, в судовому засіданні розглядалось клопотання позивача про призначення у справі №910/11573/18 повторної судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності, яке міститься в апеляційній скарзі.

Вказане клопотання мотивовано відхиленням господарським судом міста Києва поданого позивачем висновку та не зазначенням, внаслідок чого місцевий суд керувався лише висновком № 073/19 від 22.05.2019 року.

Представник позивача подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Представники відповідачів проти поданого клопотання заперечували, просили відмовити у його задоволенні.

Розглянувши клопотання позивача про призначення у справі №910/11573/18 повторної судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності та заслухавши позиції представників сторін, колегія суддів дійшла висновку про відмову у його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 99 ГПК України у разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизи.

В силу ч. 2. ст. 107 Господарського процесуального кодексу України, за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

Відповідно до п. 15.2. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 року № 4 „Про деякі питання практики призначення судової експертизи" повторною визнається судова експертиза, у проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судовій експертизі. Нові об`єкти на дослідження повторної судової експертизи подаватися не можуть, так само як не можуть ставитися на її вирішення питання, які не розглядалися попередньою експертизою.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні. Повторну судову експертизу слід доручати іншому експерту (експертам).

Як вбачається з матеріалів справи, 22.05.2019 року судовими експертами Фоєю О.А. та Чабанець Т.М. на виконання вимог ухвали господарського суду міста Києва від 09.01.2019 року, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 28.02.2019 року, складено висновок №073/19 за результатами комісійної судової експертизи у сфері інтелектуальної власності.

Вказаний висновок експертів № 073/19 від 22.05.2019 року складений кваліфікованими судовими експертами з правом проведення експертиз у сфері інтелектуальної власності, у тому числі за спеціальністю 13.3 "Дослідження, пов`язані з винаходами і корисними моделями", яких було попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок за статтею 384 Кримінального кодексу України.

Більш того, як встановлено апеляційним судом, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, судом першої інстанції викликано в судове засідання судових експертів Фою О.А. та Чабанець Т.М. для надання додаткових роз`яснень щодо поданого ними Висновку експертів № 073/19 за результатами проведення комісійної судової експертизи у сфері інтелектуальної власності від 22.05.2019 року у справі № 910/11573/18.

В судовому засіданні місцевого господарського суду 31.07.2019 року представниками сторін було поставлено судовим експертам ряд питань, на які експертами було надано чіткі, ґрунтовні та вичерпні відповіді на всі поставлені їм питання.

Таким чином, зазначений висновок, який складено кваліфікованими судовими експертами відповідно до вимог законодавства, з урахуванням відповідей на поставлені питання щодо даного висновку, є повним, вичерпним та обґрунтованим, відтак правомірно визнано судом належним та допустимим доказом у справі, який узгоджується з іншими долученими до справи доказами як окремо, так і у їх сукупності.

Крім того, на переконання колегії суддів, обґрунтування клопотання про проведення повторної експертизи є за своєю суттю незгодою з рішенням господарського суду міста Києва від 04.09.2019 року у даній справі, що є підставою для подання апеляційної скарги, а не призначення повторної експертизи з того ж питання, яке досліджено двома експертами. Жодних інших аргументів на підтвердження сумнівів у правильності висновку комісійної експертизи №073/19 від 22.05.2019 року позивачем у клопотанні не наведено.

При цьому, суд враховує, що позивач, маючи достатньо часу з моменту повернення до суду матеріалів справи з висновком судової експертизи і до закриття підготовчого засідання для звернення з аналогічним клопотанням до Господарського суду міста Києва, своїм процесуальним правом не скористався.

Також слід зазначити, що відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Отже, призначення на стадії апеляційного розгляду повторної судової експертизи в даній справі з визначенням кола питань, які вже вирішені, є недоцільним і таким, що суперечить принципу розумності строку вирішення спору, як наслідок колегія суддів не вбачає підстав для її призначення.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 107, 234 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Органосін ЛТД" про призначення у справі №910/11573/18 повторної судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності, яке міститься в апеляційній скарзі, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття.

Повний текст ухвали підписано 31.10.2019 року.

Головуючий суддя О.М. Остапенко

Судді С.В. Сотніков

Б.В. Отрюх