ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2019 року Справа № 906/36/19

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Василишин А.Р., суддя Олексюк Г.Є. , суддя Бучинська Г.Б.

при секретарі судового засідання Першко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Житомирської області від 6 серпня 2019 року в справі 906/36/19 (суддя - Шніт А.В.)

час та місце ухвалення: 6 серпня 2019 року; м. Житомир, майдан Путятинський, 3/65; вступна і резолютивна частина проголошена о 12:28 год; повний текст рішення складено 9 серпня 2019 року

за позовом ОСОБА_2

до Відповідача 1: Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Бондарівське"

Відповідача 2: Управління економіки Коростенської районної державної адміністрації

за участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні Відповідача 1: Третя особа 1: ОСОБА_1 ;

Третя особа 2: ОСОБА_3 ;

Третя особа 3: ОСОБА_4 ;

Третя особа 4: ОСОБА_5

про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства та скасування державної реєстрації внесення змін до відомостей про юридичну особу

за участю представників сторін:

від Позивача - Бас А.М.;

від Відповідача 1 - не з`явився;

від Відповідача 2 - не з`явився;

від Третьої особи 1 - не з`явився;

від Третьої особи 2 - не з`явився;

від Третьої особи 3 - не з`явився;

від Третьої особи 4 - не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (надалі - Позивач) звернулася до Господарського суду Житомирської області суду з позовом до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Бондарівське» (надалі - Відповідач 1) та Управління економіки Коростенської районної державної адміністрації (надалі - Відповідач 2) про:

· визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Відповідача 1 від 10 жовтня 2018 року, що оформлене протоколом № 2 від 10 жовтня 2018 року;

· скасування державної реєстрації внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, здійснену Відповідачем 2 від 16 жовтня 2018 року за № 1001662.

Також Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 14 січня 2019 року було залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні Відповідача: ОСОБА_1 (надалі - Третя особа 1); ОСОБА_3 (Третя особа 2); ОСОБА_4 (надалі - Третя особа 3).

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 28 травня 2019 року було залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні Відповідача: ОСОБА_5 (надалі - Третя особа 4; том 1, а.с. 176-177).

В обґрунтування позовних вимог Позивач вказує, що не брав участь у загальних зборах учасників Відповідача 1, оскільки не був належним чином повідомлений про них, що є підставою для визнання рішення загальних зборів учасників недійсним. В якості правових підстав позову Позивач зазначає статті 15, 16 Цивільного кодексу України, статтю 167 Господарського кодексу України, статті 5, 29, 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Рішенням Господарського суду Житомирської області від 6 серпня 2019 року позовні вимог задоволено повністю (том 2, а.с. 42-46).

Приймаючи дане рішення, місцевий господарський суд виходив з того, що на момент виникнення спірних правовідносин сторін, Позивач, як учасник Відповідача 1, є носієм корпоративних прав, а тому недотримання вимог закону та установчих документів юридичної особи під час скликання і проведення загальних зборів може бути визнане судом порушенням прав Позивача, який є учасником цієї юридичної особи. На загальних зборах 10 жовтня 2019 року були присутні три учасниа (Третя особа 1, Третя особа 2, Третя особа 3), що володіють в сукупності 60% у статутному капіталі Відповідача 1. Проте, як зазначає суд першої інстанції Позивач, будучи учасником Відповідача 1, що володіє 40% у статутному капіталі Відповідача 1, на зборах був відсутній у зв`язку з неповідомленням його про дату та місце їх проведення, а також про порядок денний загальних зборів. Відповідачем 1 не подано жодних доказів на підтвердження повідомлення Позивача у письмовій формі з зазначенням часу і місця проведення загальних зборів та порядку денного за зареєстрованим місцем проживання.

Третя особа 1 не погоджуючись з винесеним судом першої інстанції рішенням, звернулася до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (том 2, а.с. 62-65), в якій з підстав, висвітлених в ній, просила суд рішення місцевого господарського суду скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Мотивуючи дану апеляційну скаргу, Третя особа 1 звертає увагу апеляційного суду на те, що при прийнятті загальними зборами оспорюваного рішення, обставини, які б могли бути безумовною підставою для визнання рішення недійсним відсутні. При цьому, апелянт зазначає, що доводи Позивача про можливість переконання інших учасників Відповідача 1 у недоцільності зміни керівника в період збирання врожаю та про подання Позивачем своєї кандидатури на посаду керівника є - необгрунтованими. Також, Третя особа 1 вважає, що судом першої інстанції не встановлено, які саме права Позивача порушено звільненням ОСОБА_5 та призначенням Третьої особи 3, оскільки на переконання апелянта, судом можуть бути визнані недійсними лише ті рішення загальних зборів, які порушують права учасника (акціонера). Проте, як вказує апелянт суд не має підстав визнавати недійсними рішення, прийняті з інших питань порядку денного загальних зборів, якщо Позивачем не доведено, що вони порушують його права та законні інтереси.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 09 вересня 2019 року (том 2, а.с. 61) було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Третьої особою 1 на рішення Господарського суду Житомирської області від 6 серпня 2019 року по справі № 906/36/19. Запропоновано сторонам по справі в строк протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали надати канцелярії суду відзив на апеляційну скаргу з доданням доказів його надсилання апелянту.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 1 жовтня 2019 року (том 2, а.с. 96) справу № 906/36/19 було призначено на 30 жовтня 2019 року об 15:15 год..

В судове засідання від 30 жовтня 2019 року представники Відповідача 1, Відповідача 2, Третьої особи 1, Третьої особи 2, Третьої особи 3, Третьої особи 4 не прибули, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені у встановленому законом порядку.

З наявних в матеріалах справи рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення вбачається, що сторони були належним чином повідомлені про час та дату судового засідання (том 2, а.с. 88-89, 101-103).

Частиною 1 статті 202 ГПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Разом з тим, суд констатує, що ухвалою суду від 1 жовтня 2019 року, сторони повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи (в розумінні частини 2 статті 120 ГПК України) та не викликалися (в розумінні частини 1 статті 120 ГПК України). З огляду на що, колегія апеляційного господарського суду вбачає за можливим розглядати дану апеляційну скаргу без участі уповноважених представників Відповідача 1, Відповідача 2, Третьої особи 1, Третьої особи 2, Третьої особи 3, Третьої особи 4, за наявними в матеріалах справи доказами, тим більше з огляду на закінчення стоку розгляду апеляційних скарг та зважаючи на те, що в матеріалах справи міститься апеляційна скарга Третьої особи 1, в котрій висвітлена його позиція з приводу прийнятого рішення та основних доводів і заперечень. проти позовних вимог Позивача.

В судовому засіданні від 30 жовтня 2019 року представник Позивача заперечив проти доводів апеляційної скарги, просив залишити рішення місцевого господарського суду без змін з огляду на його законність та обгрунтованість. Зазначив, що його довірителька не могла взяти участь у загальних зборах Відповідача 1 з огляду на її неповідомлення та небажання інших учасників вчиняти будь-які дії щодо повідомлення про обрання нового директора товариства чим на її переконання порушені її корпоративні права щодо участі в прийнятті діяльності товариства.

Заслухавши пояснення представника Позивача, дослідивши матеріали справи та обставини на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційної скарги Відповідача та апеляційної скарги Третьої особи 3 стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що в їх задоволенні слід відмовити, а оскаржуване рішення слід залишити без змін. При цьому колегія виходила з наступного.

Із наявних у справі та досліджених судом доказів слідує, що згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань учасниками Відповідача 1 є Третя особа 1 (розмір внеску до статутного фонду - 8400 грн), Третя особа 2 (розмір внеску до статутного фонду - 8400 грн), Позивач (розмір внеску до статутного фонду - 16800 грн), Третя особа 3 (розмір внеску до статутного фонду - 8 400 грн; том 1, а.с. 212-215).

З Протоколу № 2 загальних зборів учасників Відповідача 1 від 10 жовтня 2018 року (надалі - Протокол; том 1, а.с.25), вбачається, що Загальними зборами прийнято наступні рішення:

1) обрати головою загальних зборів ОСОБА_1, а секретарем загальних зборів ОСОБА_3 та уповноважити їх оформити та підписати протокол цих зборів;

2) звільнити з 10 жовтня 2018 року ОСОБА_5 з посади директора Відповідача 1 та призначити з 11 жовтня 2018 року на його місце директором Відповідача 1- Третю особу 3;

3) провести державну реєстрацію змін до відомостей про Відповідача 1, що містяться в Єдиному державному реєстрі щодо зміни директора Відповідача 1. Обов`язки по проведенню реєстрації змін до відомостей про Відповідача 1, що містяться в Єдиному державному реєстрі покласти на нового директора товариства Третю особу 3 .

На загальних зборах, згідно Протоколу, були присутні учасники товариства Третя особа 1, Третя особа 2, Третя особа 3, а також запрошені Третя особа 4.

16 жовтня 2018 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу Відповідача 1 - зміна керівника юридичної особи (том 1, а.с.43-49).

Позивач наголошує на тому, що він був відсутній на загальних зборах Відповідача 1 саме через неповідомлення про їх скликання у передбаченому законодавством та статутом Відповідача 1 порядку, у зв`язку з чим, звернувся за захистом порушеного, на його думку права (щодо участі в управлінні Відповідача 1) з позовом до суду про визнання недійсним рішення Загальних зборів та скасування відповідних змін.

Аналізуючи встановлені обставини справи та переглядаючи спірні правовідносини на предмет наявності правових підстав для задоволення позовних вимог, суд апеляційної інстанції приймає до уваги наступні положення діючого законодавства з урахуванням фактичних обставин по справі.

Згідно з частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Пунктом 3 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно статті 167 Господарського кодексу України, корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

За змістом статті 116 Цивільного кодексу України, яка кореспондується зі статтею 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, серед іншого, брати участь в управлінні товариством.

Статтею 143 Цивільного кодексу України та статтею 11 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" визначено, що установчим документом товариства з обмеженою відповідальністю є статут.

Між тим, стаття 145 Цивільного кодексу України визначає, що: вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори його учасників; черговість та порядок скликання загальних зборів встановлюються статутом товариства і законом.

За приписами статті 98 Цивільного кодексу України: загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу; рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом; порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства. Рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Згідно частин 1 та 2 статті 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю": загальні збори учасників є вищим органом товариства; кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників.

Відповідно до статті 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників.

Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства.

Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення.

У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін.

Виконавчий орган товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників.

Пропозиції учасника або учасників товариства, які в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства, підлягають обов`язковому включенню до порядку денного загальних зборів учасників. У такому разі таке питання вважається автоматично включеним до порядку денного загальних зборів учасників.

Після надсилання повідомлення, передбаченого частиною третьою цієї статті, забороняється внесення змін до порядку денного загальних зборів учасників, крім включення нових питань відповідно до частини сьомої цієї статті.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства про внесення змін до порядку денного не менше ніж за 10 днів до запланованої дати загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства, відповідно до частини четвертої цієї статті.

До порядку денного можуть бути внесені будь-які зміни за згодою всіх учасників товариства. У такому разі положення частин восьмої і дев`ятої цієї статті не застосовуються.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний надати учасникам товариства можливість ознайомитися з документами та інформацією, необхідними для розгляду питань порядку денного на загальних зборах учасників. Виконавчий орган товариства забезпечує належні умови для ознайомлення з такими документами та інформацією за місцезнаходженням товариства у робочий час, якщо інший порядок не передбачений статутом товариства.

Розглядаючи позовну вимогу Позивача щодо визнання недійсним Рішення загальних зборів, саме в правовому полі нормативно-правового регулювання корпоративних відносин, колегія суддів досліджує дану вимогу саме з огляду на порушення оскаржуваним Рішенням прав та охоронюваних інтересів Позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Суд констатує, що основним доводом Позивача є факт неповідомлення його про проведення загальних зборів і що даною бездіяльністю було порушено його права як учасника Відповідача 1 та в цілому право на участь у діяльності Відповідача 1.

Поряд з тим, колегія суддів зазначає, що Рішення загальних зборів господарського товариства можуть бути визнаними недійсними в судовому порядку у випадку недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України «Про господарські товариства».

При цьому права учасника товариства можуть бути визнаними порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Разом з тим колегія суддів дослідивши Статут Відповідача 1 (затверджений протоколом №1 Загальних зборів від 27 квітня 2018 року; том 1, а.с. 17-24) звертає увагу на наступні основні його положення.

Згідно пункту 5.2 Статуту Відповідача 1, учасники Відповідача 1 мають право брати участь в управлінні справами Відповідача 1 в порядку, передбаченому цим Статутом.

Пунктом 5.10 Статуту Відповідача 1 визначено, що учасник Відповідача 1 вправі звернутися до суду або господарського суду чи третейського суду з заявою про визнання недійсним рішення Загальних зборів учасників, яке винесене з порушенням вимог чинного законодавства або цього Статуту.

Між тим, пунктом 6.1 Статуту Відповідача 1 визначено, що: вищим органом управління Відповідача 1 є Загальні збори учасників; вони складаються з учасників або призначених ними представників; представники учасників можуть бути постійними, або призначатися на певний строк.

У відповідності до пункту 6.4 Статуту Відповідача 1: Загальні збори учасників скликаються не рідше двох разів на рік; позачергові збори учасників Відповідача 1 скликаються головою у разі, якщо того вимагають інтереси товариства в цілому, Збори можуть бути скликаними на вимогу виконавчого органу; про проведення засідань Загальних зборів учасників учасники товариства повідомляються письмово рекомендованим листом, або іншим чином, як вирішать збори учасників, із зазначенням часу та місця проведення засідань та порядку денного; повідомлення повинні бути зроблені не менше як за 30 днів до дня скликання зборів учасників; учасникам повинна надаватись можливість ознайомитися з документами, пов`язаними з порядком денним засідання зборів учасників; з питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися лише за згодою всіх учасників.

Згідно пункту 6.5 Статуту, виконавчим органом Відповідача 1 є директор.

Колегією суддів встановлено, що на момент виникнення спірних правовідносин сторін, Позивач, як учасник Відповідача 1, є носієм корпоративних прав, а тому недотримання вимог закону та установчих документів юридичної особи під час скликання і проведення загальних зборів може бути визнане порушенням прав Позивача, який є учасником цієї юридичної особи.

Як вбачається з Протоколу засідання загальних зборів, які відбулися 10 жовтня 2018 року були присутні три учасники Відповідача 1: Третя особа 1, Третя особа 2, Третя особа 3, що володіють в сукупності 60% у статутному капіталі Відповідача 1 (том 1, а.с. 25).

Проте, Позивач, будучи учасником Відповідача 1, що володіє 40% у статутному капіталі, на зборах був відсутній у зв`язку з неповідомленням його про дату та місце їх проведення, а також про порядок денний загальних зборів.

При цьому, суд звертає особливу увагу на те, що дані сторони і Відповідач 1 в судовому засіданні в суді першої інстанції не заперечували факт неповідомлення Позивача про проведення оспорюваних Зборів, а взагалі вказували на те, що його участь з огляду на рішення інших учасників взагалі була не потрібна (що опосередковано вказує на відношення до прав Позивача щодо участі у зборах, та в обговоренні питань порядку денного і головування, нижче прав інших трьох учасників Відповідача 1). Вищевказане на переконання колегії суддів є не лише незаконним, але й неприпустимим.

При цьому апеляційний господарський суд наголошує на тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Колегія суду констатує, що Відповідачем 1 не подано жодних доказів на підтвердження повідомлення Позивача у письмовій формі з зазначенням часу і місця проведення загальних зборів та порядку денного за зареєстрованим місцем проживання.

При цьому суд наголошує на тому, що і доводи апеляційної скарги зводяться до того, що апелянт не вбачає яким саме чином неповідомлення Позивача про проведення загальних зборів порушує його права , а в цілому яким чином його участь у засіданні загальних зборів могла б вплинути на прийняте рішення (том 2, а.с. 64).

Колегія суддів зауважує, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів) та інших органів господарського товариства є актами, оскільки ці рішення зумовлюють настання правових наслідків, спрямованих на регулювання господарських відносин, і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів. Рішення загальних зборів господарського товариства можуть бути визнаними недійсними в судовому порядку у випадку недотримання процедури їх скликання, встановленої статтями 43, 61 Закону України "Про господарські товариства". Права учасника (акціонера) товариства можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Поміж тим не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів господарського товариства, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень. Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення (статті 41, 42, 59, 60 Закону про господарські товариства); прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина четверта статті 43 Закону про господарські товариства); прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації (статті 40, 45 Закону про господарські товариства).

При цьому, при вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Водночас, колегія суддів констатує, що Позивачеві не може бути відмовлено у задоволенні вимог про визнання недійсним Рішення тільки з мотивів недостатності його голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами учасників (акціонерів, членів) рішень, оскільки вплив учасника (акціонера, члена) на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням на зборах (самі доводи учасника при обговоренні того чи іншого питання, по суті може вплинути (або ж не вплинути) на інших учасників щодо прийняття відповідного рішення.

Водночас, сам факт дій Третьої особи 1, Третьої особи 2, Третьої особи 3 в розрізі доводів апеляційної скарги, вказує на нехтування будь-яких прав іншого учасника Відповідача 1, а саме Позивача. Як вже зазначалося колегією суду, апріорі породження відповідної практики щодо корпоративних прав учасників є неприпустимим та небезпечним в контексті існування правової визначеності, котра є складовою принципу верховенства права, а саме однією із її складових "непорушність права" на котру своєю поведінкою (відображено в тому числі в апеляційній скарзі) зазіхають інші учасники Відповідача 1, ставлять право Позивача нижче права інших учасників.

При цьому Північно-західний апеляційний господарський суд наголошує на тому, що питання захисту правової визначеності захищається і численною практикою Європейського суду з прав людини, котра в силу дії частини 4 статті 11 ГПК України підлягає до застосуванню як джерело права.

Суд ще раз наголошує на тому, що згідно з частини 1 статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

З аналізу зазначеної статті вбачається, що одним із гарантованих прав учасника товариства є саме його участь в управлінні товариством через діяльність у вищому органі товариства - загальних зборах, а неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому статутом порядку є грубим порушенням його прав.

Доказами долученим до матеріалів справи підтверджено, що Відповідач 1 під час проведення загальних зборів учасників порушив саме пункт 6.4 Статуту та статтю 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", провівши такі збори з порушенням порядку повідомлення про їх скликання, не надавши можливості Позивачеві ознайомитись з питаннями, включеними до порядку денного та внести свої пропозиції, не надавши можливості взяти участь в загальних зборах, на яких вирішувалось питання звільнення з посади директора та призначення нового директора Відповідача 1, чим порушив права Позивача на участь в управлінні Відповідачем 1 через діяльність у вищому органі Відповідача 1 - загальних зборах.

Водночас, колегія суддів з огляду на норми діючого законодавства України щодо регулювання корпоративних відносин, а саме порядку проведення загальних зборів, резюмує, що участь Позивача у загальних зборах не обмежується виключно голосуванням, адже голосуванню передує обговорення усіма присутніми учасниками питань порядку денного, внесення обґрунтованих пропозицій та виступи учасників, що, за певних обставин, може істотно вплинути на загальний хід голосування та змінити його результати в порівнянні з тими результатами, які мали місце внаслідок незаконного позбавлення Позивача можливості взяти участь у загальних зборах, а тому у даному випадку не має значення розмір частки Позивача у статутному капіталі Відповідача 1 щодо її достатності для суттєвої зміни рішення, що оскаржується.

Підсумовуючи усе вищенаведене, колегія суддів зазначає, що аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що одним із гарантованих прав учасника товариства є його участь в управлінні товариством через діяльність у вищому органі товариства - загальних зборах. Неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому статутом порядку є грубим порушенням його прав, що може бути підставою для визнання рішень загальних зборів господарського товариства недійсними.

При цьому в спростування доводів апеляційної скарги Третьої особи 1 щодо непорушення даним Рішенням права Позивача з огляду на неможливість його вплинення (наявність письмової заяви директора про його звільнення) на прийняте рішення в котре зазначає наступне.

Участь Позивача у загальних зборах Відповідача 1 не обмежується виключно голосуванням з питань порядку денного, адже голосуванню передують обговорення між учасниками питань порядку денного, внесення обгрунтованих пропозицій відносно порядку денного, виступи учасників, що за певних обставин можуть істотно вплинути на загальний хід голосування та змінити його результати в порівнянні з тими результатами, які мали місце за відсутності на загальних зборах неповідомленого учасника.

Окрім того, зважаючи на посилання Відповідача 1 щодо наявності письмової заяви директора про його звільнення та зазначення про його присутність на засіданні Загальних зборів від 10 жовтня 2018 року (запрошені: Третя особа 4; том 1, а.с. 25), з огляду на заперечення самої ж Третьої особи 4 щодо такої присутності та знаходження його на лікарняному у період проведення таких зборів (з 8 жовтня 2018 року по 22 жовтня 2018 року; доказ підтвердження листом непрацездатності Серія АДМ № 388687; том 1, а.с. 87), є сумнівним вірність відомостей внесених у цей протокол.

Окрім того колегія суддів зазначає, що Позивач порушення своїх прав доводив саме порушенням права на участь в управлінні Відповідачем 1, що складає корпоративний інтерес Позивача, саме як засновника Відповідача 1, яке оцінювалося судом з точки зору корпоративних відносин і законодавства, яке до трудового не відноситься. Предметом спору по даній справі також не були накази Відповідача 1 про звільнення чи про прийняття на посаду директора, а тому, в будь-якому випадку, використання даного рішення суду для автоматичного поновлення трудових прав Третьої особи 4 є неможливим, оскільки трудовий спір судом не вирішувався.

Зважаючи на усе вищеописане в даному судовому рішенні, колегія суддів вважає позовні вимоги обґрунтованими, правомірними та такими, що підлягають задоволенню шляхом визнання недійсним Рішень загальних зборів Відповідача 1, оформлених протоколом № 2 від 10 жовтня 2018 року.

Дане рішення було прийнято й місцевим господарським судом, а відтак Північно-західний апеляційний господарський суд залишає без змін рішення місцевого господарського суду в цій частині.

Що ж стосується позовної вимоги про скасування державної реєстрації внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язана зі змінами в установчих документах, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, здійснену Відповідачем 2 від 16 жовтня 2018 року за №1001662, то колегія суддів зауважує наступне.

Статтею 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» визначено, що: державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі: документів, що подаються заявником для державної реєстрації; судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження", в тому числі щодо визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі.

Враховуючи приписи пункту 2 частини 1 статті 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в площинні визнання недійсними Рішення загальних зборів Відповідача 1, колегія суддів констатує, що позовна вимога про скасування державної реєстрації внесення змін до відомостей про юридичну особу, не пов`язані зі змінами в установчих документах, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, здійснену державним Відповідачем 2 від 16 жовтня 2018 року за №1001662 є підставною та такою що підлягає задоволенню.

Дане рішення було прийнято й місцевим господарським судом, а відтак Північно-західний апеляційний господарський суд залишає без змін рішення місцевого господарського суду в цій частині.

Враховуючи усе вищевказане апеляційний господарський суд залишає (в тому числі щодо розподілу судових витрат за розгляд позовних вимог) без змін оспорюване рішення, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись статтями 129, 269-271,273, 278, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Житомирської області від 6 серпня 2019 року в справі 906/36/19 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Житомирської області від 6 серпня 2019 року в справі 906/36/19 - залишити без зміни.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

4. Постанову апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

5. Справу №906/36/19 повернути Господарському суду Житомирської області.

Повний текст постанови виготовлено 1 листопада 2019 року.

Головуючий суддя Василишин А.Р.

Суддя Олексюк Г.Є.

Суддя Бучинська Г.Б.