ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2019 р. м. Київ Справа № 911/309/19

Господарський суд Київської області у складі судді Антонової В.М., при секретарі судового засідання Брунько А.І., розглянув за правилами загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області (м. Київ)

до 1) Лучанської сільської ради (Київська обл., Таращанський район, с. Лука)

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерагроінвест" (Київська обл., Ставищенський район, смт Ставище)

про визнання недійсними рішень ради, результатів земельних торгів та договору оренди землі

за участю представників сторін:

прокурор: Буцмак А.Ю. (посвідчення №034564 від 20.07.2015);

від позивача: не прибули;

від вiдповiдача-1: Колибаба І.О. (довіреність №35 від 15.01.2019);

від вiдповiдача-2: Якименко І.В. (довіреність №1 від14.02.2019).

Заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури (далі - прокурор) подав до господарського суду позов в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області (далі - позивач, ГУ Держгеокадастру у Київській області) до Лучанської сільської ради (далі - відповідач-1) та Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2", (далі - відповідач-2, СТОВ "Лучанське-2") згідно з якого просить суд:

- визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 207-21-VII від 10.03.2017 про надання дозволу Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2" на виготовлення землевпорядної документації щодо відведення земельної ділянки на умовах оренди площею 70,5024 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 228-22-VII від 23.05.2017 про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі в межах Лучанської сільської ради з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 244-ХХІV-VII від 08.06.2017 про включення земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га до переліку земельних ділянок комунальної власності, права оренди на які виставляються на земельні торги окремими лотами;

- визнання недійсними результати проведення земельних торгів щодо продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, проведених 22.08.2017 ПП "Земекспертцентр";

- визнання недійсним договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Лучанської сільської ради, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, укладеного 23.08.2017 між Лучанською сільською радою та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2".

В обгрунтування заявлених вимог прокурор у позові посилається на те, що земельна ділянка з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га розташована за межами населеного пункту, отже, повноваження щодо розпорядження нею належить Держгеокадастру України та його територіальним органам, тому спірні рішення Лучанської сільської ради прийняті з перевищенням повноважень, а проведені на їх підставі торги і укладений договір оренди підлягають визнанню недійсними.

Ухвалою від 04.02.2019 Господарський суд Київської області повернув позовну заяву та додані до неї документи без розгляду, у зв`язку із порушенням прокурором правил об`єднання позовних вимог.

Постановою від 09.04.2019 Північний апеляційний господарський суд ухвалу Господарського суду Київської області від 04.02.2019 скасував, справу №911/309/19 передав на розгляд до Господарського суду Київської області.

Ухвалою від 23.04.2019 Господарський суд Київської області відкрив провадження у справі та призначив підготовче засідання для її розгляду на 23.05.2019, встановив відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву та доказів відправки копії відзиву позивачу у строк, передбачений ч. 8 ст. 165 ГПК України протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі, однак не пізніше ніж у строк до 17.05.2019 (включно).

17.05.2019 засобами електронного зв`язку до суду від Лучанської сільської ради надійшла копія відзиву на позов від 16.05.2019 вих. № 294.

Того ж дня засобами електронного зв`язку до суду надійшла копія відзиву на позов від 16.05.2019 вих. № 352-д від ТОВ "Інтерагроінвест".

Оригінали відзивів на позов від 16.05.2019 вих. № 294 та від 16.05.2019 вих. № 352-д надійшли до суду засобами поштового зв`язку 20.05.2019.

Окрім іншого, 20.05.2019 засобами електронного зв`язку до суду від ТОВ "Інтерагроінвест" надійшло клопотання від 20.05.2019 вих. № 355-д про відкладення підготовчого засідання.

Ухвалою від 23.05.2019 Господарський суд Київської області відклав підготовче засідання на 20.06.2019, замінив відповідача-2 (СТОВ "Лучанське-2") на його правонаступника ТОВ "Інтерагроінвест", встановив прокуратурі та позивачу строк для подання відповіді на відзив до 05.06.2019, встановив відповідачам строк для подання заперечень на відповідь на відзив до 18.06.2019, витребував у Міжрайонного управління у Ставищанському та Таращанському районах ГУ Держгеокадастру Київської області, "Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель села Лука Таращанського району Київської області за 2010 рік", "Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель села Лука Таращанського району Київської області за 1999 рік", "Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель села Лука Таращанського району Київської області за 2005 рік", витребував у Таращанського відділення Миронівського відділу Головного управління Національної поліції в Київській області проект встановлення меж сільської ради народних депутатів і населених пунктів села Лука Таращанського району Київської області. Встановив строк для подачі документів до 18.06.2019.

24.05.2019 засобами поштового зв`язку до суду від ТОВ "Інтерагроінвест" надійшов оригінал клопотання від 20.05.2019 вих. № 355-д про відкладення підготовчого засідання.

30.05.2019 засобами поштового зв`язку до суду від Кагарлицької місцевої прокуратури надійшла відповідь на відзив від 28.05.2019 вих. № 36-04-661вих-19.

05.06.2019 засобами поштового зв`язку до суду від ТОВ "Інтерагроінвест" надійшов відзив на позов від 03.06.2019 вих. № 369-д.

18.06.2019 засобами поштового зв`язку до суду від ГУ Держгеокадастру у Київській області надійшов супровідний лист від 10.06.2019 вих. №9-10-0.62-7802/2-19 з додатками.

18.06.2019 засобами поштового зв`язку до суду від ТОВ "Інтерагроінвест" надійшли заперечення на відповідь на відзив від 14.06.2019 вих. № 550-д.

18.06.2019 засобами поштового зв`язку до суду від Лучанської сільської ради надійшли заперечення на відповідь на відзив від 14.06.2019 вих. № 250.

19.06.2019 засобами поштового зв`язку до суду від Кагарлицької місцевої прокуратури надійшла відповідь на відзив від 06.06.2019 вих. № 36-04-701вих.

Ухвалою від 20.06.2019 Господарський суд Київської області вніс виправлення в ухвалу Господарського суду Київської області від 23.05.2019 у справі № 911/309/19 в частині уточнення сторони, представником якої виступив ОСОБА_1 .

20.06.2019 засобами поштового зв`язку до суду від Таращанського відділення Миронівського відділу Головного управління Національної поліції в Київській області надійшов лист від 19.06.2019 вих. № 626109/1011/03/02-2019 про те, що витребувані судом в ухвалі від 23.05.2019 у справі № 911/309/19 документи надати не має можливості через те, що вони зберігаються виключно в матеріалах кримінального провадження.

В судовому засіданні 20.06.2019 представник ТОВ "Інтерагроінвест" подав клопотання б/н від 20.06.2019 про витребування доказів в порядку ст. 81 ГПК України, згідно з яким просив суд повторно витребувати у Міжрайонного управління у Ставищанському та Таращанському районах ГУ Держгеокадастру у Київській області та у Таращанського відділення Миронівського відділу Головного управління Національної поліції в Київській області документи, які було витребувано ухвалою від 23.05.2019. Також, представник ТОВ "Інтерагроінвест" просив витребувати у Міжрайонного управління у Ставищанському та Таращанському районах ГУ Держгеокадастру у Київській області "Проектну документацію щодо оцінки якості та функціонального призначення ґрунтів по с. Лука Таращанського району Київської області" та у Державного підприємства Науково-дослідний та проектний інститут землеустрою копію "Проекту встановлення меж сільської ради народних депутатів і сільських населених пунктів с. Лука, Таращанського району Київської області", що зазначено у висновку Лучанської сільської ради №1 від 15.02.1992.

Ухвалою від 20.06.2019 Господарський суд Київської області продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів, відклав підготовче засідання на 05.09.2019, витребував у Таращанського відділення Миронівського відділу Головного управління Національної поліції в Київській області копію "Проекту встановлення меж сільської ради народних депутатів і населених пунктів села Лука Таращанського району Київської області", витребував у Міжрайонного управління у Ставищанському та Таращанському районах ГУ Держгеокадастру у Київській області копію "Проектної документації щодо оцінки якості та функціонального призначення ґрунтів по с. Лука Таращанського району Київської області", витребував у Державного підприємства Науково-дослідний та проектний інститут землеустрою копію "Проекту встановлення меж сільської ради народних депутатів і сільських населених пунктів с. Лука, Таращанського району Київської області", який було погоджено згідно висновку Лучанської сільської ради №1 від 15.02.1992. Встановив строк для подачі витребуваних документів до 01.08.2019.

08.07.2019 засобами поштового зв`язку до суду від ГУ Держгеокадастру у Київській області надійшов лист від 03.07.2019 вих. № 9-10-0.62-8699/2-19, яким повідомляється, що за інформацією, наданою Відділом у Таращанському районі Міжрайонного управління у Ставищанському та Таращанському районах ГУ Держгеокадастру у Київській області, проектна документація щодо оцінки якості та функціонального призначення ґрунтів по с. Лука Таращанського району Київської області в архіві Відділу відсутня.

12.07.2019 засобами поштового зв`язку до суду від Державного підприємства "Науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" надійшов лист від 09.07.2019 вих. № 0-0.21-576/2-19 із копією проекту формування території і встановлення меж Лучанської сільської ради народних депутатів та сільських населених пунктів Таращанського району Київської області, 1992 рік.

19.07.2019 засобами поштового зв`язку до суду від Таращанського відділення Миронівського відділу Головного управління Національної поліції в Київській області надійшов лист від 17.07.2019 вих. № 988/1091011/3/01-2019 з копією "Проекту формування території і встановлення меж Лучанської сільської ради народних депутатів та сільських населених пунктів Таращанського району Київської області, 1992 рік".

05.08.2019 засобами поштового зв`язку до суду від ТОВ "Інтерагроінвест" надійшло клопотання від 31.07.2019 вих. № 326 про приєднання до матеріалів справи доказів та лист від 31.07.2019 вих. № 327 з доказами вручення Лучанській сільській раді документів, зазначених у клопотанні від 31.07.2019 вих. № 326.

В судовому засіданні 05.09.2019 представник Лучанської сільської ради заявив усне клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Приватне підприємство "Земекспертцентр", яке виступило виконавцем земельних торгів, проведених 23.06.2017, по продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га. Протокольною ухвалою від 05.09.2019 дане клопотання було відхилено судом за його необгрунтованістю.

Ухвалою від 05.09.2019 Господарський суд Київської області закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 03.10.2019.

03.10.2019 представник ТОВ "Інтерагроінвест" подав до суду клопотання б/н від 03.10.2019 про повернення до підготовчого провадження для витребування доказів в порядку ст. 81 ГПК України та про зобов`язання Таращанське відділення Миронівського відділу Головного управління Національної поліції в Київській області надати план меж Лучанської сільської ради, який знаходиться у "Проекті встановлення меж сільської ради народних депутатів і населених пунктів села Лука Таращанського району Київської області", який вилучено 10.05.2018 слідчим СВ Таращанського відділення поліції Миронівського відділу ГУНП в Київській області майором поліції Нагорним О.В. відповідно до ухвали Таращанського районного суду від 07.05.2018, в рамках проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000041 від 01.02.2018.

Протокольною ухвалою від 03.10.2019 Господарський суд Київської області відхилив клопотання ТОВ "Інтерагроінвест" б/н від 03.10.2019.

Ухвалою від 03.10.2019 Господарський суд Київської області відклав розгляд справи на 24.10.2019, витребував у Таращанського відділення Миронівського відділу Головного управління Національної поліції в Київській області копію Плану меж Лучанської сільської ради, який знаходиться у "Проекті встановлення меж сільської ради народних депутатів і населених пунктів села Лука Таращанського району Київської області". Встановив строк подачі витребуваних судом документів до 18.10.2019.

Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, з урахуванням відповідей на відзиви від 28.05.2019 вих. № 36-04-661вих-19 та від 06.06.2019 вих. № 36-04-701вих.

Представник ГУ Держгеокадастру у Київській області в судове засідання не прибув, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся вчасно та належним чином, доказом чого є поштове повідомлення про вручення поштового відправлення.

Представник Лучанської сільської ради в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позов від 16.05.2019 вих. № 294 та відповіді на відзив від 14.06.2019 вих. № 250.

Представник ТОВ "Інтерагроінвест" в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, викладених у відзивах на позов від 16.05.2019 вих. № 352-д та від 03.06.2019 вих. № 369-д, а також запереченні на відповідь на відзив від 14.06.2019 вих. № 550-д.

Відповідно до ч. 3 ст. 202 ГПК України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

За таких обставин, з огляду на неявку представника позивача та враховуючи, що в матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами, господарський суд дійшов висновку, що неявка представника позивача, повідомленого належним чином про дату, час і місце розгляду спору, не перешкоджає розгляду справи по суті та прийняття у ній рішення за відсутності останнього.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши наявні матеріали справи, оцінивши повідомлені обставини, які є достатніми для ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, спір виник щодо наявності права у Лучанської сільської ради на розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка, за твердженням прокурора, розташована за межами населеного пункту та належить до державної форми власності.

У процесі розгляду спору суд встановив, що 10.03.2017 Лучанська сільська рада прийняла рішення № 207-21-VII, яким надала дозвіл СТОВ "Лучанське-2" на виготовлення землевпорядної документації щодо відведення земельної ділянки на умовах оренди, площею 70,5024 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована в межах Лучанської сільської ради, Таращанський район, Київська область (а. с. 42 у т. 1).

Відповідна документація була виготовлена ПП "Землевпорядний центр АО" на замовлення СТОВ "Лучанське-2" 28.04.2017.

На підставі рішення Лучанської сільської ради від 23.05.2017 № 228-22-VII було затверджено розроблену ПП "Землевпорядний центр АО" технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) в межах Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 70,5024 га, кадастровий номер: 1:01:009:0127. Згідно з даним рішенням також було вирішено провести державну реєстрацію права комунальної власності за Лучанською сільською радою на вищевказану земельну ділянку та організувати земельні торги щодо продажу права оренди за користування нею на конкурентних засадах (а. с. 49 у т. 1).

З витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 16.05.2017 № НВ-017 вбачається, що на підставі технічної документації від 28.04.2017 за Лучанською сільською радою була проведена державна реєстрація права комунальної власності на земельну ділянку, кадастровий номер :01:009:0127, площею 70,5024 га, з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а. с. 152 у т. 1).

В подальшому, у відповідності до рішення Лучанської сільської ради від 08.06.2017 №224-XXIV-VII було включено до переліку земельних ділянок комунальної власності, права оренди на які виставляються на земельні торги окремими лотами, земельну ділянку площею 70,5024 га, кадастровий номер :01:009:0127, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за рахунок земель сільськогосподарського призначення в адмінмежах Лучанської сільської ради (в межах населеного пункту) Таращанського району Київської області; встановлено стартовий розмір річної орендної плати за користування спірною земельною ділянкою в розмірі 94883,34 грн; визначено значення кроку торгів у розмірі 474,42 грн, а також затверджено проект договору оренди землі з визначеними умовами користування строком на 10 років та обрано виконавцем торгів ПП "Земекспертцентр", передбачено обов`язок за результатами проведення земельних торгів укласти договір оренди з переможцем торгів (а. с. 50 у т. 1).

23.06.2017 між ПП "Земекспертцентр" (виконавець) та Лучанською сільською радою (організатор) був укладений договір № 778 на проведення земельних торгів (а. с. 51 - 52 у т.1).

22.08.2017 на виконання рішення Лучанської сільської ради від 08.06.2017 №224-XXIV-VII були проведені земельні торги з продажу права оренди на спірну земельну ділянку, переможцем торгів визнано СТОВ "Лучанське-2", яке запропонувало найвищу плату за користування вищезазначеною земельною ділянкою 500512,44 грн.

За результатами зазначених торгів складено акт приймання-передачі послуг по проведенню земельних торгів від 22.08.2017 та протокол земельних торгів № 38 від 22.08.2017, який без будь-яких зауважень був підписаний уповноваженими представниками організатора земельних торгів, його ліцитатора, а також переможця як учасника торгів (а. с. 53, 55 - 59 у т. 1).

22.08.2017 між Лучанською сільською радою та СТОВ "Лучанське-2" був укладений договір оренди землі, за умовами якого Лучанська сільська рада на підставі протоколу земельних торгів від 22.08.2017 передала СТОВ "Лучанське-2" для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення комунальної власності, площею 70,5024 га, кадастровий номер 1:01:009:0127, що розташована за межами населених пунктів на території Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області (а. с. 43 - 47 у т. 1).

В судових засіданнях 03.10.2019 та 24.10.2019 представник Лучанської сільської ради повідомив, що до договору оренди землі були внесені зміни в частині зазначення місцезнаходження орендованої земельної ділянки, яке у договорі було зазначено помилково. У відповідності до внесених змін, СТОВ "Лучанське-2" прийняло в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення комунальної власності, площею 70,5024 га, кадастровий номер 1:01:009:0127, що розташована в межах населеного пункту на території Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області. Водночас доказів вказаному представник Лучанської сільської ради до суду не подав з посиланням на неможливість подання доказів після переходу до стадії розгляду справи по суті.

На підставі рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно від 04.09.2017 №36897842 було проведено реєстрацію прав на земельну ділянку площею 70,5024 га, кадастровий номер 1:01:009:0127, за суб`єктом: СТОВ "Лучанське-2" (а. с. 73 - 75 у т. 1).

Не погоджуючись із наявністю у Лучанської сільської ради права розпорядження спірною земельною ділянкою на користь СТОВ "Лучанське-2" (наразі - ТОВ "Інтерагроінвест"), прокурор звернувся до Господарського суду Київської області в інтересах держави із позовом про визнання недійсними рішень Лучанської сільської ради № 207-21-VII від 10.03.2017, № 228-22-VII від 23.05.2017, № 244-ХХІV-VII від 08.06.2017, визнання недійсними результати проведення земельних торгів від 22.08.2017 щодо продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га СТОВ "Лучанське-2", та визнання недійсним договору оренди земельної ділянки від 23.08.2017, укладеного між Лучанською сільською радою та СТОВ "Лучанське-2".

Слід зазначити, що держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. У випадку, коли держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у п.п. 6.21, 6.22 постанови від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, у п.п. 4.19, 4.20 постанови від 26.02.2019 у справі № 915/478/18). У судовому процесі, зокрема у цивільному, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (п. 35 постанови від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18). Тобто, під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19 Конституції України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У відповідності до ч. ч. 3 - 5 ст. 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

В обґрунтування заявлених позовних вимог прокурор у позові посилається на те, що оспорювані рішення про передачу в оренду спірної земельної ділянки прийнято Лучанською сільською радою в порушення вимог ст. 122 ЗК України, земельні торги проведено всупереч ст. 135 ЗК України, а договір укладено з порушенням ч. 1 ст. 203 ЦК України.

Прокурор вказав, що у 1992 році ДП "Науково-дослідницький інститут землеустрою" на замовлення Київської обласної ради агропромислових формувань було розроблено проект формування території і встановлення меж Лучанської сільської ради народних депутатів та сільських населених пунктів Таращанського району Київської обдасті. Вказаний проект погоджено висновком Лучанської сільської ради народних депутатів № 1 від 15.02.1992. Відповідно до інформації Лучанської сільської Таращанського району № 358 від 26.09.2018 межі території села Лука з 1992 року і по теперішній час не змінювалися. Згідно з інформацією та викопіюванням, наданими ДП "Науково-дослідницький інститут землеустрою", земельна ділянка з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, розташована за межами населених пунктів на території Лучанської сільської ради. Вказане підтверджується і актом перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки № 344-ДК/280/АП/09/01/-17 від 28.11.2017, складеним державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства Управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру в Київській області, відповідно до якого зазначено, що спірна земельна ділянка сформована на підставі технічної документації та рішення Лучанської сільської ради № 244-ХХІV-VII від 08.06.2017 з порушенням ст. 79-1 ЗК України.

При цьому прокурор зазначав про те, що чинним законодавством України визначено органи, уповноважені державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності (Державна служба з питань геодезії, картографії та кадастру (центральний орган) та Головне управління Держгеокадастру в Київській області (територіальний орган)), проте у вказаних органів відсутні повноваження щодо звернення до суду з позовами про визнання недійсними рішень органів місцевого самоврядування щодо розпорядження землями, договорів оренди землі, скасування записів про державну реєстрацію права на земельну ділянку та витребування з незаконного володіння земельних ділянок, у зв`язку з чим цей позов заявляє в інтересах держави прокурор як позивач.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

Водночас існує категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі):

"Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Водночас, ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо Суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Враховуючи викладене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Положення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч. 3 ст. 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави", висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справи №806/1000/17).

У справі, що розглядається, прокурор обґрунтував наявність "інтересів держави" порушенням, на його думку, законності у сфері земельних правовідносин, а саме принципу регулювання земельних відносин в Україні, який закріплено в ст. 14 Конституції України та ст. 5 ЗК України. З посиланням на практику ЄСПЧ у справі "Трегубенко проти України" прокурор зазначив про те, що правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес".

Водночас п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Підстави представництва прокурором інтересів держави з`ясовуються насамперед судом першої інстанції, який має досить широкий розсуд (дискрецію) в оцінці підстав звернення прокурора.

Без належного з`ясування і встановлення підставності звернення до суду прокурора, розгляд спору по суті є передчасним.

Водночас, у разі вирішення спору по суті безпідставність звернення прокурора до суду на захист інтересів держави може бути підставою для скасування судового акта у випадку, коли законних підстав для такого представництва явно не було, що свідчить про порушення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України.

Як зазначено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону застосовується до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Господарський суд враховує, що прокурор при зверненні до суду у поданому позові вказав на відсутність повноважень у органу, уповноваженого державою здійснювати функції контролю у спірних правовідносинах, на звернення до суду із позовами про визнання недійсними рішень органів місцевого самоврядування щодо розпорядження землями, договорів оренди землі, скасування записів про державну реєстрацію права на земельну ділянку та витребування з незаконного володіння земельних ділянок, у зв`язку з чим у позові він визначив себе позивачем у справі (а. с. 36 у т. 1), однак фактично позов пред`явив в особі державного органу - ГУ Держгеокадастру у Київській області.

Керуючись принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду даної справи, суд самостійно перевірив доводи прокурора щодо наявності чи відсутності повноважень у державного органу здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах і встановив, що останні суперечать приписам Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15, пунктом 4 якого передбачено, що Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль): а) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; проведенням землеустрою, виконанням заходів, передбачених проектами землеустрою, зокрема за дотриманням власниками та користувачами земельних ділянок вимог, визначених у проектах землеустрою; використанням земельних ділянок відповідно до цільового призначення; дотриманням органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування вимог земельного законодавства з питань передачі земель у власність та надання у користування, зокрема в оренду, зміни цільового призначення, вилучення, викупу, продажу земельних ділянок або прав на них на конкурентних засадах.

При цьому, прокурор не врахував того, що за своїм змістом Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру не може визначати конкретні предмети і підстави позовів, з якими уповноважений орган має право звернутися до суду, оскільки зазначене було б неправомірним обмеженням повноважень такого органу у визначенні способу захисту та забезпеченні здійснення судового захисту інтересів держави. Про те, що у положеннях про органи, уповноважені державою на виконання функцій держави, як нормативно - правових актах не можуть визначатися конкретні предмети і підстави позовів, з якими уповноважений орган має право звернутися до суду, вказано також Верховним Судом у постанові від 20.09.2018 у справі №924/1237/17.

З огляду на те, що суд у цій справі встановив наявність повноважень у державного органу (Держгеокадастру) на звернення до суду із позовом, предмет якого визначений прокурором у даній позовній заяві, суд дійшов висновку, що прокурор у справі необгрунтував вказаної ним у позові підстави для представництва інтересів держави в суді як відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Водночас, розглядаючи справу по суті, надаючи правову характеристику правовідносинам, що склалися між сторонами, та проаналізувавши вимоги чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, господарський суд зазначає таке.

Земля, її надра, атмосфера, повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією (ст. 13 Конституції України).

Відповідно до ст. 172 ЦК України територіальні громади набувають і здійснюють цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування у межах їх компетенції, встановленої законом.

Відтак, територіальна громада як власник об`єктів права комунальної власності делегує відповідній раді повноваження щодо здійснення права власності від її (громади) імені, в її інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом.

За приписами п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Згідно з п.п. "а" та "в" ст. 12 ЗК України передбачено, що до повноважень сільських рад у галузі земельних відносин на території сіл належить, зокрема, розпорядження землями територіальних громад та надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

У ч. 1 ст. 122 ЗК України передбачено, що сільські ради передають земельні ділянки у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Чинний з 01.01.2013 Закон України від 06.09.2012 № 5245-VI "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності" у п. 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" встановив, що з дня набрання чинності цим Законом землями комунальної власності відповідних територіальних громад вважаються: а) земельні ділянки: на яких розташовані будівлі, споруди, інші обєкти нерухомого майна комунальної власності відповідної територіальної громади; які перебувають у постійному користуванні органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств, установ, організацій; б) всі інші землі, розташовані в межах відповідних населених пунктів, крім земельних ділянок приватної власності та земельних ділянок, зазначених у підпунктах "а" і "б" пункту 4 цього розділу.

У ч. 1 ст. 173 ЗК України передбачено, що межа села - це умовна замкнена лінія на поверхні землі, що відокремлює територію села від інших територій.

Згідно з ч. 2 цієї статті межі села встановлюються і змінюються за проектами землеустрою щодо встановлення (зміни) меж адміністративно-територіальних одиниць.

За ст. 116 ЗК України (в редакції від 01.01.2017) визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Згідно зі ст. ст. 93, 124 ЗК України передбачено, що землі сільськогосподарського призначення можуть надаватися юридичним особам, зокрема, на умовах оренди.

За приписами п. б ч. 3 ст. 22 ЗК України землі сільськогосподарського призначення передаються у власність та надаються у користування сільськогосподарським підприємствам - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

У відповідності до ст. 123 вказаного Закону, надання земельних ділянок у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування за клопотанням зацікавленої особи, за проектами землеустрою щодо відведення цих ділянок у разі надання земельної ділянки із зміною її цільового призначення чи формування нової земельної ділянки (крім поділу та об`єднання).

Надання у користування земельної ділянки в інших випадках здійснюється на підставі технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості). У такому разі розроблення такої документації здійснюється на підставі дозволу, наданого Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування, відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, крім випадків, коли особа, зацікавлена в одержанні земельної ділянки у користування, набуває право замовити розроблення такої документації без надання такого дозволу.

Статтею 124 ЗК України визначено порядок передачі земельних ділянок в оренду, згідно положень ч. 1 якої передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами проведення земельних торгів, крім випадків, встановлених частинами другою, третьою статті 134 цього Кодексу (ч. 2 ст. 124 Земельного кодексу України). Зокрема, ними є випадки, коли земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) та коли при наданні (передачі) земельних ділянок громадянам земельні торги не проводяться. Відтак не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них у разі: передачі громадянам земельних ділянок для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів, для сінокосіння і випасання худоби, для городництва.

Водночас, приписами ст. 135 ЗК України визначено, що організатором земельних торгів є, зокрема, але не виключно, орган місцевого самоврядування, що здійснює реалізацію права комунальної власності на земельні ділянки.

За змістом ч. 2 ст. 136 ЗК України передбачено, що добір земельних ділянок державної чи комунальної власності, у тому числі разом з розташованими на них об`єктами нерухомого майна (будівлями, спорудами) державної чи комунальної власності, які або права на які виставляються на земельні торги, здійснюється з урахуванням затверджених містобудівної документації та документації із землеустрою, а також маркетингових досліджень, інвестиційної привабливості, звернень громадян та юридичних осіб щодо намірів забудови.

За правилом ч. 4 цієї статті підготовку лотів до проведення земельних торгів забезпечує організатор земельних торгів. Підготовка лотів до проведення земельних торгів включає: а) виготовлення, погодження та затвердження в установленому законодавством порядку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (у разі зміни цільового призначення земельної ділянки та у разі, якщо межі земельної ділянки не встановлені в натурі (на місцевості); б) державну реєстрацію земельної ділянки; в) державну реєстрацію речового права на земельну ділянку; г) отримання витягу про нормативну грошову оцінку земельної ділянки відповідно до Закону України "Про оцінку земель" у разі продажу на земельних торгах права оренди на неї; ґ) проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до Закону України "Про оцінку земель", крім випадків продажу на земельних торгах права оренди на неї; д) встановлення стартової ціни продажу земельної ділянки, яка щодо земель державної та комунальної власності не може бути нижчою за експертну грошову оцінку земельної ділянки; е) встановлення стартового розміру річної орендної плати, який щодо земель державної та комунальної власності не може бути меншим розміру орендної плати, визначеного Податковим кодексом України; є) встановлення стартової ціни продажу прав емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки, яка щодо земель державної чи комунальної власності не може бути нижчою за ринкову вартість відповідного права, визначену шляхом проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок; ж) визначення виконавця земельних торгів, дати та місця проведення земельних торгів.

У відповідності до приписів ч. ч. 23 - 26 ст. 137 ЗК України ліцитатор оголошує про завершення земельних торгів після підписання протоколу торгів.

Договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки між організатором земельних торгів і переможцем торгів укладається безпосередньо в день проведення торгів, крім випадків, передбачених частиною двадцять дев`ятою цієї статті.

Укладений договір купівлі-продажу земельної ділянки нотаріально посвідчується.

Право на земельну ділянку, набуте за результатами проведення торгів, підлягає державній реєстрації в порядку, визначеному законом.

Суд встановив, що 22.08.2017 відбулися земельні торги по продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Як вбачається з оглянутих господарським судом в судовому засіданні 24.10.2019 із веб-сайту Держгеокадастру документів (за посиланням http://torgy.land.gov.ua/auction/lot-card/16177), організатором земельних торгів виступила Лучанська сільська рада, на аукціон виставлявся лот № 16177 (земельна ділянка з кадастровим номером :01:009:0127, площею 70,5024 га), місце розташування лота - Київська область, Таращанський район, в межах Лучанської сільської ради.

Серед матеріалів лота містяться посилання на такі документи як: технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) СТОВ "Лучанське-2" наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Лучанської сільсткої ради Таращанського району Київської області, розроблена ПП "Землевпорядний центр АО", 2017 рік; Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, наданий Відділом у Таращанському районі ГУ Держгеокадастру у Київській області від 16.06.2017 № 8); Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 08.06.2017 № 89122970; проект договору оренди землі від 22.08.2017; фото земельної ділянки; рішення Лучанської сільської ради від 23.05.2017 № 228-22-VII про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) в межах Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 70,5024 га, кадастровий номер: 1:01:009:0127; Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 16.05.2017 № НВ-017 та відеоматеріали проведення земельних торгів.

Відповідно до даних, які містяться у вищеназваних документах, спірна земельна ділянка є об`єктом права комунальної власності та знаходиться в межах Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області.

Прокурор заперечує приналежність земельної ділянки до об`єктів права комунальної власності з тих підстав, що остання знаходиться поза межами Лучанської сільської ради та право розпорядження нею належить територіальним органам Держгеокадастру України.

На підтвердження своїх доводів прокурор посилається, зокрема, на лист ДП "Науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" від 03.10.2018 вих. № 01/01-05/867 (а. с. 77 - 78 у т. 1), в якості додатку до якого було надано викопіювання з проекту формування території та встановлення меж Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області з нанесенням місця розташування земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127, площею 70,5024 га. Відповідно до даного викопіювання (масштаб 1:25000) вбачається, що спірна земельна ділянка знаходиться за межами с. Лука.

Суд оглянув подану прокурором до матеріалів справи копію викопіювання з проекту формування території та встановлення меж Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області та встановив, що останнє візуально схоже з планом межі Лучанської сільської Ради народних депутатів, складеним Київським відділенням УкрНДІземлепроект у 1992 році, до проекту формування території і встановлення меж Лучанської сільської Ради народних депутатів та сільських населених пунктів Таращанського району Київської області (масштаб 1:10000) (а. с. 4 - 37 у т. 3).

Слід зазначити, що в матеріалах справи міститься копія висновку Лучанської сільської Ради народних депутатів № 1 від 15.02.1992 "Про розгляд проекту встановлення меж сільської Ради народних депутатів і сільських населених пунктів", яка розглянувши проект встановлення меж Лучанської сільської Ради народних депутатів і сільських населених пунктів Луки та Юрченка, розроблений Київським відділенням УкрНДІземлепроект і погоджений районними відділами по охороні і використанню земель, охорони природи, архітектури та санепідемстанцією, вирішила погодити розроблений проект, яким передбачено такі розміри меж сільської Ради народних депутатів і сільських населених пунктів: площа земель в межах сільської ради - 3020,2 га; площа земель с. Лука - 470,8 га, с.Юрченки - 21,7 га. Загальна площа населених пунктів становить 492,5 га (а. с. 48 у т. 1).

Вказана площа населеного пункту ОСОБА_2 підтверджується і наданою до суду копією проекту формування території і встановлення меж Лучанської сільської Ради народних депутатів та сільських населених пунктів Таращанського району Київської області, 1992 року.

З наданої на вимогу суду копії технічної документації по грошовій оцінці земель сільського населеного пункту Лука Таращанського району Київської області, розробленої у 1999 році Київським відділенням Інституту землеустрою Української академії аграрних наук, вбачається, що станом на дату складення технічної документації площа населеного пункту збільшилась до 583,1 га. Згідно з державного класифікатора об`єктів адміністративно-територіального устрою України (КОАТУУ) код села Луки визначено - . Планово-картографічною основою села Лука є план в масштабі 1:10000, складений у 1995 році Київським відділенням Інституту землеустрою УААН під час розробки проекту формування території і встановлення меж Лучанської сільської ради та села Лука. Коригування планово-картографічного матеріалу території населеного пункту проведено у 1998 році. В результаті проведення коригування складено креслення села Лука в масштабі 1:10000 з відображенням меж земельних угідь та категорій земель, визначено площі земель різних категорій та угідь з відображенням економічних районів та зон, складена експлікація земель (Додаток 1). Так, згідно з Додатком 1 до технічної документації, загальна площа землі в межах села Лука складає: землі КСП - 1,2 га, особисті підсобні господарства - 355,9 га, заклади культури, освіти, торгівлі та інших громадських організацій - 25,4 га, землі Лучанської с/р - 5,7 га, землі ГРП - 0,6 га, землі Райспоживспілки - 0,4 га, землі ШЕД - 10,4 га, землі РайВНО - 7,4 га, землі РайШРБУ - 0,9 га, землі загального користування - 47,4 га, землі намічені для будівництва та розширення особистих підсобних господарств - 153,2 га (а. с. 130 - 160 у т. 2).

Згідно з поданої на розгляд суду технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Лука Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області, розробленої у 2010 році ТОВ "БломІнфо-Юкрейн", вбачається, що відповідно до довідки, наданої Управлінням Держкомзему у Таращанському районі Київської області, згідно державної статистичної звітності з кількісного обліку земель по формі 6-зем та картографічних матеріалів, площа населеного пункту Лука Лучанської сільської ради станом на 01.09.2010 становила 583,1 га (а. с. 161 - 210 у т. 2).

У процесі розгляду справи ТОВ "Інтерагроінвест" було подано до суду документи (картограма агровиробничих грунтів та схема економіко-планувального зонування с. Лука Таращанського району Київської області, складені ТОВ Інститут землеустрою та земельно-правових відносин, а. с. 76, 76 а у т. 3), які підтверджують, що станом на 2018 рік площа с. Лука не змінилась і складає 583,1 га. Відповідно до поданих документів, земельна ділянка з кадастровим номером :01:009:0127, площею 70,5024 га, знаходиться в межах с. Лука Таращанського району Київської області.

Відповідно до довідок Міжрайонного управління у Ставищенському та Таращанському районах Головного управління Держгеокадастру у Київській області (а. с. 146, 205 у т. 1) підтверджено, що земельна ділянка площею 70,5024 га з кадастровим номером :01:009:0127 знаходиться в межах населеного пункту с. Лука, адміністративних межах Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області. Згідно з даних НКС це землі комунальної власності.

Ще одним доказом на підтвердження факту знаходження спірної земельної ділянки у межах с. Лука є код за КОАТУУ ), що є складовою кадастрового номеру землі та вказує на місцезнаходження земельної ділянки площею 70,5024 га в межах населеного пункту, тоді як поза межами с. Лука земельні ділянки позначаються кодом за КОАТУУ ( НОМЕР_1 ).

З огляду на вищенаведене суд констатує, що з 1992 по 1999 рік площа земель в межах с.Лука Таращанського району Київської області збільшилась на 112,3 га (583,1 - 470,8). Станом на 2017 рік до складу земель в межах с.Лука входила земельна ділянка комунальної форми власності з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га. Оскільки з 1999 року по 2018 рік площа земель в межах с.Лука не змінилась, отже станом на час прийняття оспорюваних прокурором рішень Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 207-21-VII від 10.03.2017, № 228-22-VII від 23.05.2017, № 244-ХХІV-VII від 08.06.2017, остання в силу закону мала право розпорядження спірною земельною ділянкою на власний розсуд.

Оскільки прокурором не було доведено в судовому процесі з посилання на належні та достатні докази у справі як приналежність спірної земельної ділянки до державної форми власності, так і знаходження її станом на момент прийняття Лучанською сільською радою оспорюваних рішень за межами даного населеного пункту, суд вважає доводи прокурора про наявність повноважень у ГУ Держгеокадастру у Київській області щодо розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га безпідставними.

Разом з тим, суд відхиляє як належні докази у справі, що підтверджують розташування спірної земельної ділянки поза межами населеного пункту Лука, подані прокурором до матеріалів справи лист сільського голови Лучанської сільської ради від 26.09.2018 вих. № 358 та акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 28.11.2017 № 344-ДК/280/АП/09/01/-17 з тих підстав, що, по-перше, доказом встановлення та зміни меж населеного пункту є планово-картографічні матеріали території населеного пункту с. Лука, складені до проекту формування території і встановлення меж цього населеного пункту, які в подальшому зазнали коригування, а також картограма агровиробничих грунтів та схема економіко-планувального зонування с. Лука, складені ТОВ Інститут землеустрою та земельно-правових відносин, а не лист сільського голови, в якому відсутні посилання на джерела, якими він керувався при наданні інформації про межі села Лука, по-друге, в акті перервірки, на який посилається прокурор, вказано, що згідно наданої інформації Управління державного земельного кадастру ГУ Держгеокадастру у Київській області земельна ділянка з кадастровим номером :01:009:0127 знаходиться поза межами населеного пункту Лука Таращанського району Київської області, однак номеру та дати листа, витягу чи іншого документа, в якому така інформація міститься у акті не наведено. Відсутній такий документ і в матеріалах даної справи. Натомість у справі є довідки Міжрайонного управління у Ставищенському та Таращанському районах Головного управління Держгеокадастру у Київській області, якими підтверджено, що земельна ділянка площею 70,5024 га з кадастровим номером :01:009:0127 знаходиться в межах населеного пункту с. Лука і дійсність вказаних документів прокурором не спростовано.

Згідно із ч. 1 ст. 21 ЦК України унормовано, що суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

За ч. 1 ст. 393 ЦК України правовий акт органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Частиною другої цієї статті встановлено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом, зокрема, визнання недійсними рішень органів місцевого масоврядування.

Отже, підставами для визнання недійсним акта (рішення) є невідповідність його вимогам законодавства.

З огляду на встановлені судом в процесі розгляду даного спору обставини, господарський суд вважає вимоги прокурора про визнання недійсними рішень Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 207-21-VII від 10.03.2017, № 228-22-VII від 23.05.2017, № 244-ХХІV-VII від 08.06.2017 такими, що задоволенню не підлягають, оскільки оспорювані прокурором рішення прийняті в межах наданих Лучанській сільській раді повноважень, відповідно до закону та щодо земельної ділянки, яка знаходиться в межах населеного пункту с. Лука та є комунальною власністю.

Щодо вимог прокурора про визнання недійсними результати проведення земельних торгів від 22.08.2017 щодо продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га СТОВ "Лучанське-2", та визнання недійсним договору оренди земельної ділянки від 23.08.2017, укладеного між Лучанською сільською радою та СТОВ "Лучанське-2", то як зазначено Північним апеляційним господарським судом у постанові від 09.04.2019 у цій справі, вони є похідними від основих вимог про визнання рішень сільської ради недійсними.

Суд зазначає, що результати аукціону, проведеного з порушеннями вимог щодо його проведення, можуть бути визнані у судовому порядку недійсними.

Разом з тим, суд вказує, що прокурор не довів в суді наявність підстав для визнання результатів земельних торгів недійсними, у зв`язку з порушенням на час їх проведення вимог ст. 135 ЗК України.

З системного аналізу змісту ч. 2 ст. 124, ч. 1 ст. 135, ч. 24 ст. 137 ЗК України та ч. 2 ст. 6 Закону України "Про оренду землі" вбачається, що законною підставою для укладення оспорюваного договору оренди землі є саме результати аукціону, оформлені протоколом від 22.08.2017.

Результати земельних торгів є юридичним фактом, з яким пов`язується настання, зміна та припинення земельних правовідносин.

В свою чергу, вимога про визнання недійсним договору оренди землі випливає з договірних правовідносин між сторонами, які виникли за результатами проведеного аукціону з продажу права оренди земельної ділянки.

Отже, єдиною законною підставою для укладення оспорюваного договору оренди землі є результати аукціону, оформлені протоколом від 22.08.2017, тобто вимога про визнання договору оренди недійсним має похідний характер від вимоги про визнання недійсними та скасування результатів земельних торгів у формі аукціону. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 918/350/16.

Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (ч. 1 ст. 203 ЦК України).

Визнання правочину недійсним судом є наслідком його вчинення з порушенням закону, а не заходом відповідальності сторін. Тому для такого визнання, як правило, не має значення, чи усвідомлювали (або повинні були усвідомлювати) сторони протиправність своєї поведінки під час вчинення правочину.

За змістом ст. 215 ЦК України вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненим правочином.

Слід зазначити, що визнання результатів аукціону недійсними тягне за собою визнання недійсним договору купівлі-продажу лота, укладеного з переможцем.

Таким чином, оскільки суд не встановив підстав для визнання результатів акціону, оформленого протоколом від 22.08.2017, недійсним з підстав, зазначених прокурором у позовній заяві, отже відсутні підстави стверджувати, що договір оренди землі, укладених за результатами аукціону, не відповідає приписам ч. 1 ст. 203 ЦК України та є таким, що порушує права та охоронювані законом інтереси ГУ Держгеокадастру в Київській області.

До того ж, суд зазначає, що прокурором заявлено в прохальній частині позовної заяви позовну вимогу про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки, датованого 23.08.2017, тоді як за результатами проведеного аукціону між Лучанською сільською радою та СТОВ "Лучанське-2" було укладено договір оренди земельної ділянки від 22.08.2017. При цьому, прокурор ні у наданих суду письмових поясненнях, ні під час розгляду справи в суді не уточнив позовні вимоги в частині дати договору оренди земельної ділянки, про визнання недійсним якого ним було заявлено позовну вимогу, що також вказує про безпідставність заявлених прокурором у позові вимог щодо наявності підстав для визнання його недійсним.

Отже, оскільки за результатами розгляду спору суд не знайшов підстав для визнання оспорюваних прокурором рішень сільської ради недійсними з підстав, зазначених у позовній заяві, відсутні й підстави для задоволення похідних від первісних вимог.

Зважаючи на вищевикладене та оцінивши всі обставини справи з огляду на подані учасниками процесу до суду в обгрунтування своїх вимог та заперечень докази, господарський суд вбачає наявними підстави для відмови у задоволенні позову в повному обсязі.

При оцінці належності та допустимості наданих учасниками процесу в обгрунтування своїх вимог та заперечень доказів, суд виходив із приписів ст. ст. 76 - 78 ГПК України.

При цьому, суд вказує, що ним була надана оцінка основним доводам та запереченням сторін. Решта доводів та заперечень висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Водночас, суд наголошує, що хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент (справа "Трофимчук проти України" no. 4241/03 від 28.10.2010).

При вирішення питання щодо розподілу судових витрат у даній справі при відмові у задоволенні позову, господарський суд, керуючись приписами ст. 129 ГПК України, вказує про необхідність покладення судових витрат по сплаті судового збору на Прокуратуру Київської області.

Керуючись ст.ст. 74-79, 129, 232, 233, 236 238, 240, 241 ГПК України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури, поданого в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області до Лучанської сільської ради та ТОВ "Інтерагроінвест" про визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 207-21-VII від 10.03.2017 про надання дозволу Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2" на виготовлення землевпорядної документації щодо відведення земельної ділянки на умовах оренди площею 70,5024 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 228-22-VII від 23.05.2017 про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі в межах Лучанської сільської ради з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 244-ХХІV-VII від 08.06.2017 про включення земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га до переліку земельних ділянок комунальної власності, права оренди на які виставляються на земельні торги окремими лотами; визнання недійсними результати проведення земельних торгів щодо продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, проведених 22.08.2017 ПП "Земекспертцентр"; визнання недійсним договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Лучанської сільської ради, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, укладеного 23.08.2017 між Лучанською сільською радою та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2", відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: (http://court.gov.ua/fair/).

Повне рішення складено: 05.11.2019

Суддя В.М. Антонова