ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2019 року, м. Херсон, справа № 923/288/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Соловйова К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Фізичної особи-підприємця Вєрнікової Ірини Володимирівни , м. Херсон,

до Акціонерного товариства "Херсонобленерго", м. Херсон,

про скасування оперативно-господарської санкції

за участю секретаря судового засідання Короткої Ю.А.

та представників судового процесу:

від позивача: Кермач А.І., адвокат, ордер серія ХС № 129950 від 28.05.2019, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серія ХС № 000074 від 05.01.2017;

від відповідача: Анісімов В.В. - уповноважений представник, довіреність від 26.12.2018 № 07/020-19, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серія ЧЦ № 000285 від 28.09.2018.

у с т а н о в и в:

Позиція та докази позивача

В обґрунтування позову фізичної особи-підприємця Вєрнікової І.В. (позивач) до Акціонерного товариства "Херсонобленерго" (відповідач) з вимогою скасувати застосовану відповідачем до позивача оперативно-господарську санкцію у вигляді нарахування вартості недоврахованої електроенергії розмірі 658879,37грн, внаслідок порушення Правил користування електричної енергією за рішенням комісії відповідача, що оформлене протоколом від 19.03.2019 № 20 стверджується, про безпідставне застосування до позивача вказаної санкції, після виявлення відповідачем пошкодження корпусу приладу обліку електричної енергії НІК 2301 АП2 зав. № 3260137, за яким здійснювався облік споживання електричної енергії на об`єкті позивача, оскільки:

- пошкодження приладу обліку не мало та не могло мати місця, оскільки він знаходився у замкнутому щитку обліку, двері якого були опломбовані, а пломби не пошкоджені на момент перевірки, про цілісність цих пломб зазначено в акті про порушення;

- проведені експертизи вилученого приладу обліку встановили його справність та відсутність ознак втручання у роботу його механізму;

- підставою для застосування оперативно-господарської санкції є обов`язкова наявність трьох складових: наявність факту пошкодження приладу обліку; факт зміни показників приладів обліку, а у даному випадку - не доведено причинно-наслідкового зв`язку між фактом пошкодження приладу обліку та фактом зміни показів приладу обліку (експертизою достовірно встановлено лише факт розгерметизації приладу обліку, однак відповідач під час розгляду акту про порушення не навів жодного доказу, що розгерметизація приладу обліку мала наслідком зміну його показань);

- відповідач протиправно використав для розрахунку санкції саме договірну величину дозволеної потужності у 120 кВт, тоді як мав або врахувати фактичне значення потужності усіх електроустановок позивача згідно їх паспортних даних, або мав виміряти усі підключені електроустановки на повну потужність і лише у випадку перевищення договірного значення - застосовувати потужність визначену у договорі.

На підтвердження вказаних у позовній заяві обставин, якими обґрунтовано позовні вимоги, у позовній заяві зазначено та подано разом з нею:

- договір про постачання електричної енергії № 4144 від 30.04.2008, з додатками №8-10 до цього договору (а.с.16-19);

- акт про заміну приладів обліку і акт про опломбування від 24.02.2009 №000125, акт про опломбування від 24.02.2009 № 049250 (а.с.14-15);

- заяву від 12.12.2017 позивача до Херсонського міжрайонного відділення енергозбуту відповідача на виконання робіт з переключення вводу об`єкта з тимчасового вузла обліку на постійний (а.с.20);

- акт про зняття приладу обліку від 29.03.2018 №190252 (а.с.21);

- акт від 29.03.2018 № 131507 про порушення(а.с.22-23);

- акт від 29.03.2018 № б/н про недопуск працівників відповідача на об`єкт позивача (а.с.24);

- акт-повідомлення від 29.03.2018 № 15ЕІ про направлення приладу обліку на експертизу (а.с.25);

- акт від 05.04.2018 № 11/04 проведення експертизи лічильника електроенергії, з протоколом повірки та висновком держповірника (а.с.26-29);

- висновок експертного дослідження від 28.09.2018 № 33 (а.с.30-42);

- витяг з протоколу засідання комісії відповідача № 20 від 19.03.2019 (а.с.43);

- додатковий рахунок за березень 2019 по акту № 131507 про порушення (а.с.44).

У відповіді на відзив позивач вказав, що експертом Миколаївського НДЕКЦ МВС України, а також фахівцем ДП "Херсонстандартметрологія" не встановлено факту пошкодження механізму приладу обліку НІК 2301 АП2 зав. № 3260137 та пошкодження його корпусу саме позивачем, а також факту зміни показників приладу обліку саме позивачем. Позивач чи його працівники не могли дістатися лічильника не пошкодивши пломб. Також, у відповіді на відзив стверджується, зокрема, що розрахунок застосованої до позивача оперативно-господарської санкції виконаний без врахування реальної пропускної потужності приладу обліку НІК2301 АП2, №0260137, доказом чого вказано акт про заміну електролічильника і про опломбування від 24.02.2009 № 000125.

Під час розгляду справи по суті представник позивача просив позовні вимоги задовольнити з вказаних у позовній заяві підстав.

Позиція та докази відповідача

Відзив на позов подано відповідачем 06.05.2019, тобто, у встановлений судом строк.

Відповідач позовні вимоги не визнав та просить відмовити в повному обсязі в задоволенні позовних вимог, стверджуючи що для застосування до споживача електроенергії (у даному випадку - позивача) достатньо довести власне (та лише тільки) факт пошкодження приладу обліку, що має бути підтверджено експертним дослідженням, а цілісність та неушкодженість пломб не може бути підставою звільнення позивача від відповідальності, оскільки не спростовує факту пошкодження приладу обліку;

- відповідальність за збереження та цілісність розрахункових засобів обліку електроенергії та пломб на них покладається на споживача або організацію, на території якої вони встановлені, згідно з актом про заміну електролічильника і акта про опломбування, у даному випадку це акт від 24.02.2009 № 000125, який підписаний представником позивача, ним взято на себе зобов`язання за цілісність приладу обліку НІК 2301 АП2, №0260137;

- для застосування оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування вартості недоврахованої електроенергії внаслідок порушення правил користування електричної енергією, згідно відповідної Методики жодних додаткових умов окрім встановлення факту пошкодження не передбачено;

- протиправні дії постачальника електричної енергії мають бути зафіксовані відповідними актами, проте позивач такі акти до суду не надав;

- відповідач здійснив розрахунок розміру оперативно-господарської санкції, згідно положень відповідної Методики, застосувавши при розрахунку саме вказаний у договорі (тобто, погоджений з позивачем) розмір дозволеної потужності, оскільки позивач не дав можливості працівникам відповідача, після виявлення порушення, скласти перелік всіх струймоприймачів позивача та перевірити інформацію щодо їхньої сумарної максимальної потужності.

На підтвердження вказаних у відзиві на позовну заяву обставин, якими обґрунтовано заперечення проти позову, подано разом з ним:

- договір про постачання електричної енергії № 4144 від 30.04.2008, з додатками № 2, №6 до цього договору (а.с.59-64);

- акт від 29.03.2018 № 131507 про порушення (а.с.65-66);

- акт від 13.04.2018 перевірки усунення порушень (а.с.67);

- акт про заміну приладів обліку і акт про опломбування від 24.02.2009 №000125 (а.с.68);

- акт про недопуск від 23.04.2018 № 15/1 (а.с.71).

Доводи заперечень відповідача на відповідь на відзив є аналогічними доводам його відзиву на позовну заяву.

Під час судового розгляду справи представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Процесуальні дії та рішення суду

Провадження у справі відкрито ухвалою суду від 16.04.2019 за правилами загального позовного провадження, з призначенням 29.05.2019 підготовчого засідання, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи, ухвалою від 20.05.2019 підготовче засідання у справі призначено на 04.07.2019, а ухвалою від 04.07.2019 задоволено заяву позивача про відвід судді, що утворював первісний склад суду у справі, після чого у справі здійснений повторний автоматизований розподіл.

Ухвалою суду від 05.07.2019 справа прийнята до провадження судом у його теперішньому складі, з призначенням підготовчого засідання у справі на 08.08.2019, ухвалою від 08.08.2019 підготовче засідання відкладено на 03.09.2019, ухвалою від 03.09.2019 продовжено строк підготовчого провадження у справі по 23.09.2019, розгляд справи у підготовчому провадженні призначено на 18.09.2019.

Ухвалою від 18.09.2019 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні 17.10.2019.

Поряд з цим, ухвалою від 29.08.2019 суд відмовив в задоволенні клопотання позивача, про залучення Херсонського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України та Національної комісії регулювання електроенергетики України до участі у розгляді справи як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. Ухвалою ж від 03.09.2019 суд відмовив в задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

Після завершення розгляду справи в судовому засіданні 17.10.2019 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Установлені судом обставини

30.04.2008 Відкрите акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" (яке на даний час має назву Акціонерне товариство "Херсонобленерго") (надалі - відповідач) та фізична особа-підприємець Вєрнікова Ірина Володимирівна (надалі - позивач) уклали між собою договір про постачання електричної енергії № 4144, за умовами яких відповідач зобов`язався продавати електричну енергію позивачу для забезпечення потреб електроустановок готельного комплексу позивача, з місцезнаходженням - м.Херсон, Придніпровський спуск, біля річки Дніпро, з дозволеною потужністю 120,0 кВт., а позивач, в свою чергу, зобов`язався оплачувати відповідачу вартість використаної електричної енергії.

Вказаним договором, також, передбачено:

- під час виконання умов договору, а також вирішенні всіх питань, що не обумовлені договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (пункт 2.1.);

- відповідач зобов`язаний сплачувати вартість недоврахованої електричної енергії внаслідок пошкодження засобів обліку електроенергії (пункт 4.2.3.);

- у разі виявлення однією з сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень, що складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках, а сторона чиї дії або бездіяльність стали причиною складання акту, має право внести до акту свої зауваження (пункт 4.4.);

- договір набирає чинності з дня його підписання, діє до 31.12.2008 та вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодна сторона не заявить про припинення його дії або перегляд його умов (пункт 9.4).

За актами про заміну приладів обліку та про опломбування від 24.02.2009 №000125 та №049250 на об`єкті споживача готельного комплексу позивача, з місцезнаходженням - м.Херсон, Придніпровський спуск, було встановлено та передано позивачеві на збереження лічильник електроенергії тип НІК 2301 АП-2, № 0260137, з пломбами №/№ 23772612 (двері ячейки та ввід рубильника), 23772632 (кожух та клемна кришка лічильника), 23772672 (двері щита обліку). За текстом цих актів, що підписані відповідачем без будь-яких зауважень та заперечень, зазначено, що відповідача повідомлено про відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електроенергії та пломб на них, а також, що у встановленого лічильника не пошкоджені скло та корпус, встановлені пломби пошкоджень не мають, лічильник закріплено на три гвинти.

12.12.2017 позивачем складено та подано до місцевого структурного підрозділу відповідача (Херсонського міжрайонного відділення енергозбуту) заяву, за якою позивач просить виконати роботи з переключення вводу об`єкта з тимчасового вузла обліку на постійний, яка зареєстрована 12.12.2017 за вхідним №10/0579.

29.03.2018 працівниками відповідача, що прибули на об`єкт позивача, складений Акт про порушення №131507, за яким зафіксовано порушення пункту 10.2.26. Правил користування електричною енергією, у вигляді пошкодження приладу обліку електроенергії тип НІК 2301 АП-2, № 0260137, дата повірки 2009 І кв., а саме пошкодження герметичності корпусу приладу обліку у вигляді сколів на з`єднанні частин та тріщини корпусу в місцях кріплення гайок пломбувальних гвинтів, явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку, та зазначено, що відповідач з приводу пошкодження приладу обліку до позивача не звертався. Присутній при складанні даного акту представник відповідача підписав цей акт без зауважень та заперечень. У пункті 9 даного акту про порушення від 29.03.2018 вказано, що прилад обліку знятий та укладений у пакет, який опломбований пломбою №С43418709, після чого вилучений працівниками відповідача.

Також, 29.03.2018 працівниками відповідача складений акт без номеру про недопуск працівників відповідача на об`єкт позивача для встановлення потужності наявних на об`єкті струмоприймачів. Присутній при складанні даного акту представник відповідача підписав цей акт, зазначивши, що не має ключів від приміщень об`єкту.

Після чого, 05.04.2018 комісією у складі зокрема, працівників метрологічної служби позивача, за участі державного повірника, була проведене дослідження вказаного приладу обліку, шляхом огляду його зовнішніх поверхонь, результати якої оформлено актом № 11/04 від 05.04.2018 під назвою "Акт проведення експертизи лічильника електроенергії".

У даному акті відображено наступні відомості про хід дослідження та висновки комісії за його результатами: "Пломби лічильника 2шт. "ПТW"2009/1кв., NІК не пошкоджена. При візуальному огляді на корпусі лічильника спостерігаються пошкодження, а саме: між цоколем та кришкою відсутнє з`єднання, порушена герметичність. Кришка лічильника відокремлюється з пломбувальними гвинтами та пломбами не порушуючи цілісність пломбувального матеріалу та пломб. Метрологічні характеристики лічильника відповідають вимогам стандарту. Струм власного споживання лічильника по фазам складає: "А" - 33,5 mA, "В"- 33,1 mA, "С" - 31,6 mA, що відповідає паспортним даним. Вказані пошкодження дають необмежений доступ до елементів лічильника. При розкритті приладу обліку пломбувальні гвинти в закрученому стані від`єдналися разом з частиною корпусу. Сторонніх предметів, які могли впливати на роботу приладу не виявлено. Лічильник не придатний до подальшої експлуатації".

Згідно з висновком державного повірника Федорчук В.В. , який брав участь у зазначеному дослідженні лічильника, та проводив його повірку (протокол повірки 05.04.2018), за результатами повірки лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП2, №0260137 встановлено, що його лічильний механізм придатний (для використання за своїм функціональним призначенням - примітка суду), проте, за зовнішнім оглядом приладу обліку його стан незадовільний, оскільки порушена герметичність корпусу приладу обліку, у зв`язку з чим (за сукупності зазначеного) висновок державного повірника за результатами повірки приладу обліку лічильник - прилад обліку не придатний до експлуатації згідно ГОСТ 30207.

В подальшому, листом від 27.08.2018 №23/17-049346 відповідач направив прилад обліку тип НІК 2301 АП2, № 0260137, дата повірки 2009 І кв. на експертне дослідження до Миколаївського НДЕКЦ МВС України, поставивши на вирішення експертизи такі питання:

"1. Чи має корпус лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП2, зав.№ 0260137 пошкодження або сліди впливу сторонніми предметами? Який характер їх утворення?

2. Чи є явні ознаки втручання до внутрішніх конструктивних елементів лічильника НІК 2301 АП2, зав.№ 0260137, а саме пайки, які виконані непромисловим способом, сторонні елементи, сліди від встановлення сторонніх елементів чи пристроїв, дроти тощо, що не передбачено виробником?

3. Чи містяться всередині корпусу приладу обліку сторонні пристрої або предмети, які впливають на облік електроенергії?".

Висновок від 28.09.2018 №33 експертного дослідження є наступними:

"1. У лічильнику електричної енергії типу НІК 2301 АП2, зав.№ 0260137, виявлено наступні пошкодження:

- пошкодження внутрішніх елементів цоколю для кріплення стяжних гвинтів корпусу у вигляді їх відламування від внутрішньої поверхні цоколю, через що не забезпечується неможливість доступу до внутрішньої електричної та механічної частини лічильника - кожух та цоколь не утримуються стяжними гвинтами;

- верхня технологічна стійка технологічна стійка досліджуваного лічильника, призначена для кріплення лічильного механізму. зламана у середній частині, а відламана частина зафіксована гвинтом на корпусі лічильного механізму, через що не забезпечується передбачене заводом-виробником належне кріплення лічильного механізму.

Частину запитання, а саме: "Який характер їх утворення?" вирішити неможливо, у зв`язку з тим, що дане запитання виходить за межі компетенції експерта-електротехніка.

2. Ознак втручання до внутрішніх конструктивних елементів лічильника НІК 2301 АП2, зав.№0260137, а саме: пайки, які виконані не промисловим способом, сторонні елементи, сліди від встановлення сторонніх елементів чи пристроїв, дроти тощо, чого не передбачено заводом виробником лічильника, під час проведення дослідження не виявлено.

3. Всередині корпусу лічильника сторонніх пристроїв або предметів, які впливають на облік електроенергії, під час проведення дослідження не виявлено."

Поряд з цим, у даному висновку, описуючи хід дослідження, судовий експерт вказав, зокрема: "Зовнішнім оглядом поверхонь корпусу лічильника в різних режимах освітлення (природному розсіяному, штучному косонаправленому) з використанням лупи збільшувальної (збільшення 3х), будь-яких видимих пошкоджень корпусу лічильника не виявлено (стор.№5 висновку).

Лічильник надано на дослідження опломбованим металевими пломбами на верхньому та правому стяжних гвинтах. Кожух та цоколь лічильника у середній частині корпусу скріплено прозорою клейкою стрічкою.

З метою забезпечення подальшого електротехнічного дослідження та отримання доступу до внутрішніх поверхонь лічильника клейка стрічка була розрізана...

Після розрізання клейкої стрічки виявлено пошкодження внутрішніх елементів цоколю для кріплення стяжних гвинтів корпусу у вигляді їх відламування від внутрішньої поверхні цоколю.....

Через пошкодження ... досліджуваний лічильник був розібраний без застосування електромонтажного інструменту для викручування стяжних гвинтів корпусу та зняття пломб, встановлених на стяжних гвинтах..."

Відповідно до рішення, що оформлене протоколом № 20 від 19.03.2019, комісією відповідача по розгляду актів про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії вирішено провести по акту про порушення від 29.03.2018 №131507 розрахунок недоврахованої електроенергії 261585кВт/год. на загальну суму 658879,37грн та виставлено відповідачу додатковий рахунок на оплату за березень 2019 року. При цьому, зі змісту витягу з протоколу № 20 від 19.03.2019 слідує, що даний розрахунок виконаний виходячи з таких вихідних даних: період нарахування - з 29.09.2017 по 13.04.2018 (шість місяців до усунення порушення), тривалість роботи обладнання протягом доби становить 24 години (по договору), потужність 120кВт., добове споживання 1440,00кВт/год. (визначено виходячи з дозволеної потужності відповідно до умов договору), Кв (коефіцієнт використання струмоприймачів) = 0,5.

Правові норми, що підлягають застосуванню

Відповідно до ст.173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управлена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до ст.174 Господарського кодексу України однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є господарський договір.

Відповідно до ч.1 ст.275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію споживачеві, який зобов`язується оплатити її та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання.

Відповідно до ч.1 ст.193 Господарського кодексу України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до закону та договору. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Згідно з ч.7 ст.193 Господарського кодексу України одностороння відмова від виконання умов договору не допускається.

Відповідно до ст.235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин застосовуються оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст.237 Господарського кодексу України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною, ці санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку. Відповідно ж до ч.2 ст.237 Господарського кодексу України порядок застосування сторонами оперативно-господарських санкцій визначається договором, а у разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції.

Відповідно до ч.3 ст.58 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач зобов`язаний дотримуватися, зокрема, правил технічної експлуатації, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, умов укладених договорів.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушенням на ринку електричної енергії, є, зокрема, пошкодження приладів обліку.

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996, які були чинними на дату складання акту про порушення від 29.03.2018 №131507 передбачали:

- електроустановки споживачів забезпечуються необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням та величини потужності (пункт 3.1.);

- відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб відповідно до акта опломбування покладається на власника (користувача) електроустановки (пункт 3.3.);

- у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії, зокрема, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою від 04.05.2006 № 562 Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 (надалі - Методика) (пункт 6.40);

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії порушень цих Правил на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформлюється акт порушень (пункт 6.41);

- на підставі акта порушень уповноваженими представниками електропостачальника під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків, а рішення комісії оформлюється протоколом та набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу (пункт 6.42);

- споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії … відповідно до акта про пломбування (підпункт 26 пункту 10.2.).

Згідно з п.1.2. Методики вона застосовується постачальником електричної енергії при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок, зокрема, порушення правил користування електричною енергією. При цьому, у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується. Згідно з п.п.3 п.2.1. вказаної Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, в разі виявлення серед іншого порушення у вигляді пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо).

Зокрема, згідно з п.2.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п.п.3 п.2.1. Методики, а саме пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), величина розрахункового обсягу споживання електричної енергії розраховується за формулою 2.4. Методики, а саме Wдоб = Р х t доб х Кв, де Р - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення Правил користування електричною енергією струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, що зазначена в договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, що зазначена в договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність).

Станом на дату винесення комісією відповідача рішення, у вигляді протоколу №20 від 19.03.2019, взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електроенергії між її постачальником та споживачем, врегульовано Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою від 14.03.2018 №312 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі - ПРРЕЕ).

Згідно з підпунктом 8 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про опломбування.

Згідно з пунктом 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення, зокрема, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Оцінка суду установлених обставин та норм діючого законодавства, що регулюють спірні правовідносини

Наявність укладеного між сторонами справи договору №4144 від 30.04.2008 про постачання електроенергії свідчить на користь виникнення між ними майново-господарських зобов`язань, в силу яких, як-то встановлено приписами ст.ст.173-175 Господарського кодексу України, одна сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони, а інша управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. За своєю правовою природою даний договір, як-то слідує з його змісту та умов, є договором енергопостачання.

Відповідно до його умов, а саме, за пунктом 4.2.3., позивач зобов`язався добровільно сплатити передбачену договором оперативно господарську санкцію у вигляді сплати вартості недоврахованої електроенергії внаслідок пошкодження засобу її обліку.

У справі відсутні докази нечинності вказаного договору №4144 від 30.04.2008 про постачання електроенергії за станом на час складання акту від 29.03.2018 про порушення та винесення комісією відповідача рішення від 19.03.2019 про нарахування по цьому акту 261585кВт/год. недоврахованої електроенергії на загальну суму 658879,37грн.

Суд відхиляє доводи позивача про те, що позов підлягає задоволенню, за необґрунтованістю виконаного відповідачем розрахунку недоврахованої електроенергії внаслідок пошкодження засобу її обліку, з підстав по-перше, безпідставності виконання такого розрахунку за підпунктом в) пункту 2.5. Методики та по-друге, без врахування параметрів приладу обліку НІК 2301 АП2, зав.№0260137 у порівнянні з відповідними парметрами приладу обліку, за показниками якого до встановлення приладу обліку НІК 2301 АП2, зав.№0260137, здійснювалися розрахунки по зазначеному у договорі №4144 від 30.04.2008 об`єкту позивача.

Обгрунтування відхилення даного доводу позивача:

1. За термінологією як Правил користування електричною енергією (пункт 1.2.) (чинні на час складання акту про порушення), так і Правилами роздрібного ринку електричної енергії (пункт 1.1.2.) (діють на час виконання відповідачем розрахунку недоврахованої електроенергії), поняття "струмоприймач" визначається однаково, а саме "пристрій, який призначений для перетворення електричної енергії в іншій вид енергії".

Згідно з пунктом 2.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, у вигляді пошкодження приладів обліку, величина розрахункового обсягу споживання електричної енергії розраховується за відповідною формулою (п.2.4. Методики), у якій Р - потужність (кВт), визначається, зокрема, за підпунктом в) пункту 2.5. Методики як дозволена потужність для даної точки обліку, що зазначена в Договорі, якщо мають місце обставини, які вказано надалі за текстом даного підпункту пункту 2.5. Методики, зокрема, коли має місце, недопуск представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів.

Факт недопуску працівників відповідача на об`єкт позивача, після складання акту про порушення від 29.03.2018 підтверджений документально - актом від 29.03.2018 № б/н про недопуск, що підписаний представником позивача. В подальшому, мав місце повторний недопуск, що зафіксовано складеним працівниками відповідача актом про недопуск від 23.04.2018 № 15/1, від підпису якого позивач відмовився.

Згідно зазначених положень підпункту в) пункту Методика не розмежовує характер фактичних обставин щодо недопуску. Тобто, такий недопуск може бути обумовлений, в тому числі, й існування певних об`єктивних обставин, за яких споживач не може забезпечити працівникам постачальника електричної енергії такий допуск.

Проте, об`єктивний характер обставин, що спричинили недопуск працівників постачальника електричної енергії до струмоприймачів об`єкту споживача, не обмежує цього постачальника у застосуванні при розрахунку недоврахованої електроенергії положень підпункту в) пункту 2.5. Методики.

При цьому, суд констатує, що застосування при розрахунку недоврахованої електроенергії положень підпунктів а) або б) пункту 2.5. Методики має сенс за можливості у постачальника електричної енергії достовірно встановити кількість та характеристики струмоприймачів, що наявні на об`єкті споживача, саме, на час порушення. Оскільки у зазначених положеннях підпунктів а) та б) пункту 2.5. Методика вказує, що при визначенні потужності мають бути враховані всі наявні у споживача на час складання акта про порушення струмоприймачі. Проте, внаслідок недопуску на об`єкт споживача кількість та характеристики струмоприймачів, що були наявні на об`єкті споживача, саме, на час (у день) порушення не було встановлено. За таких обставин, за спливом часу, об`єктивно неможливо достовірно встановити кількість струмоприймачів, що були наявні на об`єкті споживача, саме, на час (у день) порушення.

2. Безпосередньо з акту про заміну електролічильника і про опломбування від 24.02.2009 № 000125 судом не вбачається того, що до 24.02.2009 на об`єкті позивача був встановлений прилад обліку електричної енергії, що як-то стверджується позивачем у відповіді на відзив лічильник з більшою "пропускною потужністю (300А)", ніж прилад обліку НІК2301 АП2, №0260137. Відповідно, суд, керуючись ст.ст.74, 78, 79 Господарського процесуального кодексу України щодо достовірності та достатності доказів, не приймає зазначений акт про заміну електролічильника і про опломбування від 24.02.2009 № 000125, в якості належного, достовірного та достатнього доказу стверджуваних позивачем обставин щодо параметрів цих лічильників електричної енергії (їхньої пропускної потужності).

Поряд з цим суд зазначає про наступне.

1) Наявні та неушкоджені всі три пломбувальні пристрої, які зазначені у акті про заміну електролічильника і про опломбування від 24.02.2009 № 000125, зокрема, пломби №23772612 (на дверцятах ячейки та вводі рубильника), № 23772672 (двері щита обліку).

2) Поданими відповідачем доказами не доведено того, що при наявності та цілісності зазначених двох пломб, можливим є доступ зовні до приладу обліку НІК2301 АП2, №0260137 з метою його пошкодження.

3) Поданими відповідачем доказами не доведено явного характеру пошкодження корпусу приладу обліку. Тобто, можливості виявлення такого пошкодження внаслідок проведення позивачем повсякденного огляду приладу обліку, без застосування спеціальних засобів дослідження (щонайменше, лупи).

(Зокрема, судовий експерт зазначав, (як-то було вказано раніше за текстом даного рішення) про те, що при зовнішньому огляді поверхонь корпусу лічильника в різних режимах освітлення з використанням лупи збільшувальної (збільшення 3х), він (експерт) не виявив будь-яких видимих пошкоджень корпусу лічильника).

Також, відповідачем, не обґрунтовано при розгляді справи того, яким чином:

- позивач міг виявити зазначені неявні при зовнішньому огляді приладу обліку пошкодження його корпусу, не порушивши пломби №23772612 (на дверцятах ячейки та вводі рубильника), №23772672 (двері щита обліку);

- прилад обліку, кожух та цоколь якого, як-то вказано у висновку 28.09.2018 №33 експертного дослідження, фактично, втратили з`єднання між собою, до часу складання акту про порушення від 29.03.2018, перебував у своєму робочому вертикальному положенні за місцем свого встановлення у вигляді єдиного цілого, не розпадаючись на складові.

За сукупності викладеного, стверджуване відповідачем зменшення по об`єкту позивача, по якому був складений акт про порушення, обсягу споживання електричної енергії після заміни приладу обліку, не може само по собі (безпосередньо) бути прийнято судом в якості достовірного та достатнього доказу факту втручання позивача у роботу приладу обліку.

Висновки суду

За сукупності вказаних встановлених судом обставин у справі (згідно з поданими сторонами доказами на обґрунтування своїх позицій у спорі) та на підставі положень наведених правових норм, суд дійшов висновку про доведення позивачем своєї неможливості виявлення пошкодження корпусу приладу обліку внаслідок проведення повсякденного огляду приладу обліку та неможливості свого доступу до приладу обліку, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Розподіл судових витрат

Судовими витратами у справі є витрати позивача на сплату судового збору за платіжним дорученням №96 від 05.04.2019 у сумі 1921грн, які у відповідності до положень п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, а саме "у спорах, що виникають при виконанні договорі та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог" підлягають стягненню з відповідача, у зв`язку з задоволенням позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд,

в и р і ш и в:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Скасувати оперативно-господарську санкцію у вигляді нарахування вартості спожитої електроенергії у розмірі 658879,37грн, що застосована Акціонерним товариством "Херсонобленерго" (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 05396638) до Фізичної особи-підприємця Вєрнікової Ірини Володимирівни (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), оформлену протоколом комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 19.03.2019 № 20.

3. Стягнути з Акціонерного товариства "Херсонобленерго" (місцезнаходження: 73000, м.Херсон, вул. Пестеля, буд.5; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 05396638) на користь Фізичної особи-підприємця Вєрнікової Ірини Володимирівни (місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 1921грн компенсації витрат по сплаті судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 08.11.2019

Суддя К.В. Соловйов