ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"05" листопада 2019 р. Справа № 924/690/19

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Грамчука І.В., розглянувши матеріали

за позовом Хмельницької міської ради м.Хмельницький

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Єврожитлобуд" м. Хмельницький

про стягнення 79864,00 грн. збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у створенні та розвитку інфраструктури м. Хмельницький

за участю представників:

позивача: Демчук Л.Г. - за довіреністю

відповідача: не з`явився

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

встановив: позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача 79864,00 грн. збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у створенні та розвитку інфраструктури м. Хмельницький.

Повноважний представник позивача в засіданні суду підтримав вимоги викладені у позові та наполягав на його задоволенні.

Відповідач не скористався правом участі представника в судовому розгляді спору; ухвала суду про відкриття провадження у даній справі, надіслана на адресу відповідача , вміщену в даних ЄДРЮО, ФОП та ГФ, повернута відділенням поштового зв`язку по причині "адресат по даній адресі не знайден".

Частиною 6 статті 242 ГПК України передбачено, що днем вручення судового рішення є, в тому числі, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З викладеного, відповідачі вважаються такими, що належним чином повідомлені про судовий розгляд справи, проте, відзиву на позов не надали, причин суду не вказали.

Згідно ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Стаття 43 Господарського процесуального кодексу України зобов`язує сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

В силу ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ч.1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що сторонам, згідно вимог Господарського процесуального кодексу України, надавалась в повному обсязі можливість щодо обґрунтування їх правової позиції по суті справи та подання доказів, чим забезпечено принцип змагальності.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 р. про те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, що кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 р. у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 р. у справі Смірнова проти України). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи Федіна проти України від 02 вересня 2010 р., Смірнова проти України від 08 листопада 2005 р., Матіка проти Румунії від 02 листопада 2006 р., Літоселітіс проти Греції від 05 лютого 2004 р. та інші).

З огляду на обставини справи, належне повідомлення сторін про наявність судового спору та надання можливості забезпечити в повному обсязі право на захист, обов`язок дотримання принципу розумних строків вирішення спору, суд, керуючись з ч. 9 ст. 165 ГПК України, ч. 2 ст. 178 ГПК України, вирішує спір за наявними матеріалами справи.

При цьому судом враховуються положення ч. 6 ст. 242 ГПК України.

Розглядом матеріалів справи встановлено:

05.08.16р. Управлінням Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області зареєстровано Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до I-III категорії складності за номером ХМ 74, згідно якого ТОВ „Єврожитлобуд завершило будівництво 4-х зблокованих житлових будинків по АДРЕСА_1 .

Всупереч ч.2,3,5 ст. 40 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності та Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17.12.2008р. №23 відповідач з заявою про укладення договору до Хмельницької міської ради не звернувся, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив.

Згідно декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 05.08.2016 № ХМ 74 ТОВ "Єврожитлобуд" задекларувало 291,8 кв.м загальної площі будівлі. Враховуючи відсутність зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва Управлінням капітального - будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради розрахунок пайової участі проведено за нормативом одиниці створеної потужності, що передбачено п. 5.2. Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням Хмельницької міської ради від 17.12.2008 із змінами та доповненнями. Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі, належної відповідачем до оплати у зв`язку із закінченням будівництва вищезазначеного об`єкта, становить 79864 грн.

З метою спонукання до сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою 02.05.2019 за №01-16-275 відповідачу надіслано лист про необхідність укладення договору та сплати пайової участі.

До зазначеного листа долучено два примірники проекту договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, з відповідним розрахунком пайової участі, підписаним начальником управління капітального будівництва. Вказаний лист відповідачем залишено без відповіді.

Строк визначений вказаним Законом та Положенням для укладення договору пайової участі у 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, встановлений саме для добровільного виконання стороною вказаного обов`язку, і невиконання такого зобов`язання не звільняє замовника від укладення договору, адже невиконання замовником обов`язку, передбаченого законом не може надавати йому переваг перед замовником, що виконав обов`язок.

Також в справу надано:

- розрахунок розміру пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Хмельницького №01-20/1-187 від 11.05.2019р.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши подані ними заяви по суті справи та докази та давши їм оцінку в сукупності, судом враховується таке.

Згідно ч.ч.2,3,5 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності": передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Так, згідно ч. 4 ст. 40 наведеного Закону до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва:

1) об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів;

2) будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення;

3) будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла;

4) індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках;

5) об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів;

6) об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури;

7) об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру;

8) об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів;

9) об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу);

10) об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків.

Пункт 5 вказаної норми свідчить про те, що коли на земельній ділянці об`єкта будівництва здійснюється спорудження об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів, замовник такого об`єкта до пайової участі не залучається.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно будівельними нормами, державними стандартами, і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічні вимоги встановлені у Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17.12.2008 №23, і з внесеними доповненнями та змінами.

Всупереч вказаних вимог Закону та Порядку відповідач із заявою про укладення договору до Хмельницької міської ради не звернувся, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив.

Як видно з декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ХМ 74 об`єктом будівництва відповідача є „4-и зблокованих житлових будинків АО вул. Трудова,5/1-Г у м.Хмельницькому. ТОВ "Єврожитлобуд" задекларувало 291,8 кв.м загальної площі будівлі. Враховуючи відсутність зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва Управлінням капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради розрахунок пайової участі проведено за нормативом одиниці створеної потужності, що передбачено п. 5.2. Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням Хмельницької міської ради від 17.12.2008 із змінами та доповненнями. Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі, належної відповідачем до оплати у зв`язку із закінченням будівництва вищезазначеного об`єкта, становить 79864 грн.

Згідно із п. 1.3. Порядку пайова участь замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Хмельницького полягає у відрахуванні замовником коштів до міського бюджету для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста.

Дія цього Положення поширюється на всіх замовників незалежно від форми власності (п. 1.5.).

Як передбачено п. 1.6. Порядку граничний розмір пайової участі замовника на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста з урахуванням не заборонених законом інших відрахувань, встановлених міською радою, не може перевищувати: 10% загальної кошторисної вартості об`єкта будівництва для нежитлових будівель та приміщень і необхідних інженерних мереж та/або споруд (крім будівель закладів культури та освіти, медичного і оздоровчого призначення); 4% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта будівництва для житлових будинків або житлової частини будинку, будівель закладів культури та освіти, медичного і оздоровчого призначення з необхідними інженерними мережами та/або спорудами.

Відповідно до п. 2.1. Порядку величина пайової участі замовника визначається у договорі, укладеному із міською радою, відповідно до встановленого цим Порядком розміру пайової участі замовника від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта будівництва, визначеної згідно з державними будівельними нормами, без урахування витрат з придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішньо- та поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

З метою спонукання до сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою 02.05.2019 за №01-16-275 відповідачу надіслано лист про необхідність укладення договору та сплати пайової участі.

До зазначеного листа долучено два примірники проекту договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, з відповідним розрахунком пайової участі, підписаним начальником управління капітального будівництва. Вказаний лист відповідачем залишено без відповіді.

Строк визначений вказаним Законом та Положенням для укладення договору пайової участі у 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, встановлений саме для добровільного виконання стороною вказаного обов`язку, і невиконання такого зобов`язання не звільняє замовника від укладення договору, адже невиконання замовником обов`язку, передбаченого законом не може надавати йому переваг перед замовником, що виконав обов`язок (аналогічну правову позицію сформульовано Верховним судом України - постанови від 30.11.2016 у справі "№ 3-1323гс16. від 01.02.2017 у справі №922/753/16. від 04.06.2019 у справі № 924/952/17.).

У зв`язку із неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань позивач звернувся до суду із позовом.

Досліджуючи надані докази, оцінюючи їх в сукупності, судом береться до уваги таке.

Пунктом 3 ст.3, ст.627 Цивільного кодексу України закріплено принцип свободи договору, який передбачає, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Ст. 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст.193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Як передбачено ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Згідно із частинами 2, 3, 5 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

При цьому, суд погоджується із твердження позивача про те, що оскільки ст. 40 вищеозначеного Закону встановлений обов`язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста, в свою чергу покладення такого обов`язку встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов`язків щодо пайової участі.

Як встановлено судом, ТОВ "Єврожитлобуд" задекларувало 291,8 кв.м загальної площі будівлі. Враховуючи відсутність зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва Управлінням капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради розрахунок пайової участі проведено за нормативом одиниці створеної потужності, що передбачено п. 5.2. Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням Хмельницької міської ради від 17.12.2008 із змінами та доповненнями. Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі, належної відповідачем до оплати у зв`язку із закінченням будівництва вищезазначеного об`єкта, становить 79864 грн.

Позивачем 02.05.2019р. за №01-16-275 відповідачу надіслано лист про необхідність укладення договору та сплати пайової участі.

При цьому, як стверджує позивач та встановлено судом в порушення вищезазначених вимог законодавства та умов договору відповідачем кошти в сумі 79864,00 грн. пайового внеску до міського бюджету не перераховано.

Згідно зі ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Статтею 612 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Беручи до уваги наведені вище положення закону, враховуючи встановлені судом факти та зміст позовних вимог, суд вважає правомірними вимоги позивача про стягнення з відповідача існуючої станом на час подання позову та на час вирішення спору заборгованості у вигляді 79864,00 грн. коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, що виникла внаслідок того, що відповідач не виконав належним чином свої зобов`язання, визначені умовами вищезазначеного договору, тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідачем доказів на підтвердження добровільного погашення вказаної заборгованості не подано.

Судові витрати згідно відповідно до ст.129 ГПК України покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 20, 24, 73, 74, 129, 232, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов Хмельницької міської ради м.Хмельницький до Товариства з обмеженою відповідальністю "Єврожитлобуд" м. Хмельницький про стягнення 79864,00 грн. збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у створенні та розвитку інфраструктури м. Хмельницький задовольнити.

Стягнути з товариства обмеженою відповідальністю "Єврожитлобуд" 29000, м. Хмельницький, вул. Шевченка,34, ідентифікаційний код 38353096) на користь Хмельницької міської ради (м. Хмельницький, вул. Гагаріна, 3, ідентифікаційний код 33332218) 79864,00 грн. (сімдесят дев`ять тисяч вісімсот шістдесят чотири гривни 00 коп.) основного боргу (р/р НОМЕР_1 , МФО 899998, , одержувач коштів: УК у м. Хмельницькому /м. Хмельницький/ 24170000, банк одержувача: Казначейство України, призначення платежу кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту); 1921,00 грн. витрат по оплаті судового збору (р/р 2002, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, , одержувач коштів: УК у м. Хмельницькому /м. Хмельницький/ 21080500, призначення платежу інші надходження).

Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Апеляційна скарга подається в порядку, передбаченому ст. 257 ГПК України, з урахуванням пп. 17.5 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України.

Повний текст рішення складено 05.11.2019р.

Суддя І.В. Грамчук

Віддруковано 3 примірники: 1- у справу, 2- позивачу (29000 м.Хмельницький вул.Гагаріна,3), 3- відповідачу (29000, м.Хмельницький вул.Шевченка,34)

всім реком. з повідомл. про вруч.