ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"05" листопада 2019 р. Справа№ 910/5084/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Сітайло Л.Г.

Ходаківської І.П.

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства "К.ЕНЕРГО"

на рішення Господарського суду м. Києвавід 16.09.2019 (дата повного тексту 15.10.2019)

у справі № 910/5084/18 (суддя Ковтун С.А.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України"

до Акціонерного товариства "К.ЕНЕРГО"

про стягнення 75990218,08 грн,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду м. Києва від 16.09.2019 у справі №910/5084/18 задоволено повністю позов Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" до Акціонерного товариства "К.ЕНЕРГО". Стягнуто з Акціонерного товариства "К.ЕНЕРГО" на користь Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" 36972729,10 грн пені, 8098042,62 грн 3% річних, 30919446,36 грн інфляційних втрат, 536297,16 грн судового збору.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду, Акціонерне товариство "К.ЕНЕРГО" звернулося з апеляційною скаргою, в якій просило суд відкрити апеляційне провадження, скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити у задоволенні позовних вимог. Також, скаржник клопотав перед судом про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги до моменту її розгляду по суті.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.11.2019 апеляційну Акціонерного товариства "К.ЕНЕРГО" на рішення Господарського суду м. Києва від 16.09.2019 у справі №910/5084/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Андрієнка В.В., судді Сітайло Л.Г., Ходаківська І.П.

У відповідності до ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності. Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 в редакції Закону України " Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 20 вересня 2019 року N 132-IX, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з п.п. 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, враховуючи положення ст. 4 Закону України "Про судовий збір", в редакції на дату подання апеляційної скарги та враховуючи обставини справи, заявник повинен був сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду від 16.09.2019 у розмірі 804 445,74 грн (536 297,16 *150%).

Розглянувши заявлене клопотання (заяву) про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку, що клопотання заявника задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" (відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В своєму клопотанні про відстрочення сплати судового збору, скаржник зазначав, що на момент винесення судового рішення діяльність відповідача є збитковою. До матеріалів справи було долучено копію балансу про від`ємний результат фінансової діяльності, надано перелік відкритих виконавчих проваджень з травня 2019 року по вересень 2019 року.

Звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору за клопотанням сторони є правом суду, а не його обов`язком, тому відбувається на розсуд суду у кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених у клопотанні підстав.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63- 64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Отже, у кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Колегія суддів зазначає, що у клопотанні про відстрочення сплати судового збору не наведено та не подано доказів на підтвердження того, що матеріальне становище скаржника зміниться протягом визначеного процесуальним законом строку розгляду апеляційної скарги та він зможе сплатити судовий збір у встановленому розмірі.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, про відмову в задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду від 16.09.2019, оскільки Законом України "Про судовий збір", а саме статтею 8, передбачені підстави (умови) зменшення судом сплати судового збору. Законом передбачені виключні умови для зменшення сплати судового збору, проаналізувавши статтю 8 Закону, колегія суддів дійшла висновку, що підстава вказана скаржником у клопотанні не підпадає під дію вищенаведеної норми.

Крім того, колегією суддів було встановлено, що Господарським судом м. Києва складено Акт №274/19 від 09.10.19, де зазначено, що при розкриванні поштового відправлення, надісланого АТ "К.ЕНЕРГО" не виявилось документу, вказаного у додатку, а саме, доказів направлення копії скарги позивачу.

За таких обставин, апеляційна скарга Акціонерного товариства "К.ЕНЕРГО" на рішення Господарського суду м. Києва від 16.09.2019 підлягає залишенню без руху, у зв`язку з відсутністю сплати судового збору у встановленому Законом розмірі та наявності доказів надсилання копії скарги з усіма додатками іншій стороні у справі, а саме позивачу.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Керуючись статтями 164, 174, 234, 256, 258, 260, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

У Х В А Л И В :

1. Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "К.ЕНЕРГО" про відстрочення сплати судового збору за оскарження рішення Господарського суду м. Києва від 16.09.2019 у справі №910/5084/18.

2. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "К.ЕНЕРГО" на рішення Господарського суду м. Києва від 16.09.2019 у справі №910/5084/18 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

3. Попередити Акціонерне товариство "К.ЕНЕРГО", що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

4. Копію ухвали у справі №910/5084/18 надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями 05.11.2019 та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді Л.Г. Сітайло

І.П. Ходаківська