УХВАЛА

04 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 910/887/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І.В.(головуючий), Львова Б.Ю. і Селіваненка В.П.,

розглянувши клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Холдинг" (далі - Товариство) про призначення перегляду у судовому засіданні

ухвали господарського суду міста Києва від 20.06.2019 та

постанови Північного апеляційного господарського суду від 08.08.2019

у справі № 910/887/17

за заявою Товариства про перегляд за нововиявленими обставинами рішення господарського суду міста Києва від 21.03.2017

за позовом Товариства

до Антимонопольного комітету України

про визнання недійсним у частині рішення,

ВСТАНОВИВ:

23.09.2019 (згідно зі штампом апеляційного господарського суду) Товариство звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 20.06.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.08.2019 зі справи № 910/887/17, а справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду ухвалою від 18.10.2019 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства на ухвалу господарського суду міста Києва від 20.06.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.08.2019 зі справи № 910/887/17 та призначив здійснення їх перегляду у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

25.10.2019 від Товариства надійшло клопотання про призначення справи до розгляду у судовому засіданні. Клопотання мотивоване тим, що для перевірки правильності оскаржуваних рішень Суду потрібно дослідити значний обсяг матеріалів, які були предметом дослідження судів під час прийняття рішення господарського суду міста Києва від 21.03.2017, про перегляд за нововиявленими обставинами якого подано заяву. Предметом судового розгляду є дослідження складних питань та визнання, чи є нововиявленою обставина, зазначена скаржником у заяві про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами.

За приписами частини тринадцятої статті 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 301 ГПК України: перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п`ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Тобто відповідно до вказаної частини шостої статті 301 ГПК України вирішення питання про проведення судового засідання з повідомленням та викликом учасників справи при розгляді касаційних скарг, зазначених у частинах четвертій і п`ятій вказаної статті, обумовлено лише власним розсудом суду касаційної інстанції з огляду на конкретні обставини справи. Ніяких інших підстав чи умов, якими має керуватися касаційний суд при вирішенні зазначеного питання, у вказаній нормі не міститься.

Зокрема, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 18.02.2019 у справі № 756/5081/14-ц зазначила таке.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції" (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі "Axen v. Germany", § 28).

Крім того, ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (заява № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду (рішення від 25 квітня 2002 року). У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створює учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду створив учасникам процесу у справі № 910/887/17 належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ГПК України.

Питання про розгляд справи в порядку письмового провадження чи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи залежить не від волевиявлення осіб, які беруть участь у справі, а від конкретних обставин справи.

Оскільки обставин, що свідчили б про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи Верховним Судом не виявлено, а скаржником у клопотанні не наведено то, з урахуванням зазначеного, суд касаційної інстанції не вбачає підстав для задоволення клопотання скаржника, а тому справа № 910/887/17 підлягає розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтею 234, частинами п`ятою і шостою статті 301, частиною другою статті 314 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Холдинг" про розгляд касаційної скарги на ухвалу господарського суду міста Києва від 20.06.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.08.2019 зі справи № 910/887/17 у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Булгакова

Суддя Б. Львов

Суддя В. Селіваненко