УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

29.10.2019Справа № 910/14929/19

За позовом: Військової прокуратури Київського гарнізону (вул. Петра Болбочана, 8-А, м. Київ, 01014) в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Міністерства оборони України (пр-т Повітрофлотський, 6 , м. Київ, 03168; )

До: Публічного акціонерного товариства «Айбокс Банк» (вул. Ділова 9-А, м. Київ, 03150; )

Про: стягнення 124 938, 00 грн суми банківської гарантії

ВСТАНОВИВ:

Військова прокуратура Київського гарнізону в особі Міністерства оборони України (далі-позивач)звернулась до Господарського суду міста Києва з вимогою до Публічного акціонерного товариства «Айбокс Банк» (далі-відповідач) про стягнення 124 938, 00 грн суми банківської гарантії від 12.07.2017 № 2771-061/PRG3v.

Звертаючись до суду із даним позовом Військова прокуратура Київського гарнізону просить:

- стягнути із відповідача на користь Міністерства оборони України 124 938, 00 грн суми банківської гарантії від 12.07.2017 № 2771-061/PRG3v, у зв`язку необхідністю захисту порушених економічних інтересів держави, що спричинено неналежним виконанням договору № 286/2/17/100 від 13.07.2017 на поставку товарів для держаних потреб (за кошти державного бюджету України) забезпеченого гарантією № 2771-061/PRG3v від 12.07.2017, а саме порушенням строків поставки товару;

- стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 1921, 00 грн

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем до позовної заяви було додано копію платіжного доручення про сплату судового збору № 1430 від 17.10.2019.

Суд зазначає, що додана копія платіжного доручення не може бути належним доказом сплати судового збору, оскільки відповідно до 2.21 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Водночас відсутність таких відомостей не є підставою для повернення позовної заяви (заяви, скарги), оскільки суд самостійно перевіряє сплату позивачем (заявником, скаржником) належної суми судового збору. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11.02.2019 у справі № 910/17784/16 Суд посилається на практику Європейського суду з прав людини і відповідно зазначає, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення названого Суду від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (п. 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

Тому, позивачу необхідно подати саме оригінал платіжного доручення про сплату судового збору.

Крім того, судом встановлено, що у реквізитах платіжного доручення вказано платник - Військова прокуратура центрального регіону України, особою, яка звертається до суду в інтересах Міністерства оборони України визначено Військову прокуратуру Київського гарнізону.

Пунктом 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Виходячи з наведеного позивачу необхідно впорядкувати реквізити позовної заяви, шляхом зазначення інформації про особу, яка подає позовну заяву, відповідно до вимог статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 2 статті164 Господарського суду міста Києва вказаної статті внормовано, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно частин 2, 4, 5 статті 91 Господарського процесуального кодексу України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копії документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації "Вимоги до оформлення документів" (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України №55 від 07.04.2003). За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: - зі слів "Згідно з оригіналом, - назви посади, - особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, - дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису".

Судом встановлено, що копії доказів, додані до позовної заяви, не засвідчені відповідно до встановлених вимог, а саме не зазначено прізвища та ініціалів особи, що засвідчила відповідні копії.

Неправильно засвідчені або незасвідчені копії документів є недопустимими доказами фактичних обставин справи та є підставою для скасування судового рішення у справі (постанова Верховного суду від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17).

Відповідно до частини 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України позивач або особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення.

Суд зазначає, що позивач подав до суду позовну заяву № 16/7769 (вих. 19) від 23.10.2019, натомість, доданий позивачем бланк опису не містить зазначення номеру позовної заяви, яка направляється відповідачу, що ставить під сумнів направлення відповідачу саме тієї позовної заяви, яку було подано до суду.

Крім того, Суд встановив, що у поштовій накладній, поданої позивачем, як доказ направлення копії позовної заяви з додатками третій особі, зазначено адресу, яка не відповідає інформації, зазначеній у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Так, місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю «Пролог ЛТД» є: 01103, м. Київ, вулиця Михайла Бойчука, будинок 18-А.

Згідно з пунктом 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Натоміть, позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку з розглядом справи.

Суд звертає увагу позивача не те, що у реквізитах позовної заяви вказано третю особу, без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Пролог ЛТД».

Відповідно до частин 1, 3 статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Таким чином, у разі подання клопотання про залучення Товариства з обмеженою відповідальністю «Пролог ЛТД» в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача необхідно вказати підстави залучення такої особи до участі у справі.

Частиною 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Суд зазначає, що позовна заява була подана військовим прокурором Київського гарнізону полковником юстиції Є. Гладієм, проте, до позовної заяви не додано документа, який підтверджує відповідний статус особи.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Військової прокуратури Київського гарнізону без руху.

2. Встановити строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали, шляхом:

- надати оригінал платіжного доручення про сплату судового збору № 1430 від 17.10.2019;

- надати докази, засвідчені відповідно до встановлених законодавчих вимог;

- надати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку з розглядом справи;

- вказати підстави залучення Товариства з обмеженою відповідальністю «Пролог ЛТД» до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору;

- надати докази направлення позовної заяви № 16/7769 (вих. 19) від 23.10.2019 з додатками відповідачу та Товариству з обмеженою відповідальністю «Пролог ЛТД»;

- на дати документи, що підтверджують статус особи, яка підписала позовну заяву;

- впорядкувати реквізити позовної заяви, а саме зазначити інформацію про особу, яка подає позовну заяву, відповідно до вимог статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 29.10.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко