ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" жовтня 2019 р. Справа№ 910/3632/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коробенка Г.П.

суддів: Козир Т.П.

Кравчука Г.А.

за участю секретаря судового засідання Денисюк І.Г.

за участю представника(-ів): згідно з протоколом судового засідання від 15.10.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо"

на рішення Господарського суду міста Києва

від 19.06.2019 (повний текст складено 27.06.2019)

у справі №910/3632/19 ( суддя Трофименко Т.Ю.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі"

до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо"

про стягнення 106209,06 грн,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські Електромережі" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" про стягнення 106209,06 грн вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, у зв`язку з несплатою відповідачем цієї суми у добровільному порядку.

У відзиві на позов відповідач заперечував проти позову, посилаючись на те, що невідповідність схеми підключення встановленим вимогам не є наслідком діяльності працівників відповідача; порушення підпункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії з боку відповідача відсутні; докази самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії, пошкодження засобів обліку, втручання в їх роботу позивачем не надано. Окрім того, відповідач вказував на те, що Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена Постановою НКРЕ 04.05.2006 №562, не затверджена регулятором та не може застосовуватись у даному випадку для обрахунку вартості не облікованої енергії.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 у справі №910/3632/19 позовні вимоги задоволено повністю. Стягнуто з Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" заборгованість у розмірі 106209 (сто шість тисяч двісті дев`ять) грн. 06 коп.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з доведеності порушення відповідачем положень статей 26, 27 Закону України "Про електроенергетику", п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 у справі №910/3632/19 повністю та прийняте нове рішення про відмову в позові.

Підставою для скасування рішення суду скаржник зазначив неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, а також порушення судом норм матеріального та процесуального права. При цьому відповідач зазначає, що господарський суд, відмовивши в порушення вимог процесуального права у розгляді заяв та клопотань відповідача, поданих до суду на виконання ухвали місцевого господарського суду від 23.04.2019, фактично унеможливив ухвалення рішення на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, що мають значення для справи, а саме не доведено факт пошкодження пломб, не з`ясовано, чи є практично можливим проникнення від захисний екран приладу, що знаходиться під напругою тощо. Також скаржник вказує, що судом не враховано той факт, що наявність в ланцюгах напруги, яка подається на прилад обліку, запобіжників передбачено конструкцією КТП (комплексна трансформаторна підстанція вироблена в Польщі), і встановити її самостійно без зняття захисного екрану неможливо.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.07.2019 відкрито провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" на рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 у справі №910/3632/19; призначено розгляд апеляційної скарги.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить рішення суду залишити без змін, апеляційну скаргу - без задоволення, посилаючись на те, що мотиви та підстави, зазначені в ній щодо скасування рішення суду є безпідставними та необґрунтованими, а рішення суду ухвалено у відповідності до вимог чинного законодавства.

В судове засідання апеляційної інстанції 15.10.2019 представник відповідача не з`явився.

Оскільки явка представників учасників справи в судові засідання не була визнана обов`язковою, зважаючи на наявні в матеріалах справи докази належного повідомлення представників учасників справи про місце, дату і час судового розгляду, а також враховуючи те, що судочинство здійснюється, серед іншого, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження на власний розсуд користуються наданими ним процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість здійснення розгляду апеляційної скарги у даній справі за відсутності представника відповідача.

В судовому засіданні представник позивача заперечував проти апеляційної скарги, просив суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та надані пояснення, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового акту, дійшов до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - зміні чи скасуванню, виходячи з наступного.

Предметом спору є стягнення вартості не облікованої електричної енергії, що зафіксовано у акті про порушення №46345 від 23.10.2018.

28.07.1998 між Акціонерною енергопостачальною компанією "Київенерго", як постачальником, та Комунальним підприємством виконавчого органу КП "Плесо", як споживачем, укладено договір про постачання електричної енергії № 910 (надалі - Договір), який було викладено у новій редакції згідно з Додатком до Додаткової угоди від 10.03.2010.

За умовами п. 1 Договору, постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок за об`єктами Споживача згідно з умовами цього Договору та Додатків до Договору, що є його невід`ємною частиною, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та Додатків до Договору, що є його невід`ємною частиною.

Відповідно до п. 2.1 Договору, під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

За приписами підпункту 2.2.1 Договору Постачальник зобов`язується, з-поміж іншого, виконувати умови цього; постачати Споживачу електроенергію як різновид товару: в обсягах, визначених відповідно до розділу 5, та з урахуванням умов розділу 6 цього Договору (Додаток "Обсяги постачання електричної енергії споживачу та субспоживачу"); згідно з категорією струмоприймачів Споживача відповідно до Правил улаштування електроустановок (ПУЕ) чинної редакції та гарантованого рівня надійності електропостачання схем електропостачання, визначених Додатком "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін"; з дотриманням граничних показників якості електричної енергії, визначених державними стандартами (підпункт 2.2.2).

За приписами 2.3 Договору, Споживач зобов`язується, з-поміж іншого, виконувати умови цього Договору (підпункт 2.3.1); забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників Постачальника за пред`явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії (підпункт 2.3.5).

За умовами п.п. 4.2.3, 4.2.4 Договору, Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану, виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 44.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій Споживача:

самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

споживання електроенергії поза засобами обліку;

інших умов, визначених Методикою.

Споживач не несе відповідальності перед Постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1 - 4.2.3 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

23.10.2018 представниками позивача в присутності представника відповідача була проведена перевірка об`єкта за адресою: м. Київ, станція метро "Гідропарк", за наслідками якої був складений Акт про порушення № 46345, яким встановлено порушення споживачем Закону України "Про ринок електричної енергії", п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме, порушення схеми підключення розрахункового засобу обліку електричної енергії, у ланцюги напруги вторинних кіл врізані запобіжники, розташування запобіжників дозволяє розмикати та замикати вторинні кола напруги без зняття захисного екрану та пломб, пошкоджені пломби електропередавальної організації встановлені на захисному екрані № с23971788 та № с23971785, мають сліди механічного впливу. Споживачу продемонстровано порушення. У вказаному акті також зазначено, що лічильник потребує експертизи.

23.10.2018 уповноваженими представниками позивача в присутності представника відповідача складено Акт про усунення порушення ПКЕЕ(ПКЕЕН), відповідно до якого порушення усунуто у повному обсязі, для чого виконано такі заходи: схему обліку виправлено, пошкоджені пломби замінено.

На підставі вказаного акта комісією по розгляду актів про порушення було проведено засідання 27.11.2018 за участю уповноважених осіб споживача та розглянуто Акт про порушення № 46345 від 23.10.2018.

Відповідно до Протоколу засідання комісії по розгляду акта про порушення №1526 від 27.11.2018 було вирішено провести нарахування згідно з п. 2.5 за формулою № 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ. Потужність 360 кВт (згідно договору). Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., 7 днів на тиждень, кВ. = 0,5. Період нарахування з 11.10.2018 по 23.10.2018 (з дати останнього контрольного огляду засобу обліку, який передував даті виявлення порушення та складання акту про порушення, по дату усунення порушення). Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 106209,06 грн. Представники споживача ОСОБА_1 та Радченко О.В., які були присутні на засіданні комісії, від підпису відмовилися.

Супровідним листом №2/02/4-2010 від 28.11.2018 позивачем було надіслано відповідачу документи, складені за результатами розгляду комісією акту про порушення № 46345 від 23.10.2018 (протокол комісії, розрахунок вартості електричної енергії, рахунок для оплати, акт приймання-передавання товарної продукції), про що свідчить наявна в матеріалах справи копія списку №405 згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів та фіскальний чек від 29.11.2019.

11.12.2018 Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" направлено позивачу лист № 243/2-11 від 11.12.2018, у якому зазначено про незгоду відповідача з рішенням Протоколу № 1526 від 27.11.2018, оскільки при прийнятті рішення членами комісії не враховано пояснення та заперечення уповноважених представників КП "Плесо", які приймали участь в засіданні, а саме: 1) Твердження "... Порушена схема підключення розрахункового засобу обліку електроенергії . В ланцюги напруги вторинних кіл врізані запобіжники ..." не є вірним, оскільки для КТП 5756 (обладнання польського виробництва) таку схему підключення передбачено конструкцією виробу; 2) Запобіжники встановлено за захисним екраном, який опломбовано представником електропостачальної організації. В обов`язки саме представника електропостачальної організації входить перевірка схеми вмикання приладу обліку електроенергії (саме за цю послугу, згідно наданого рахунку, здійснюється ще й оплата); 3) Твердження про те, що встановлені на захисному екрані пломби пошкоджено також не є вірним. Пошкодження під час розпломбування продемонстровані не були, і саме з метою об`єктивної оцінки стану пломб представником КП "Плесо" було висунуто вимоги про проведення їх експертизи. На час проведення комісії експертизу не було проведено. У зв`язку з цим, відповідачем у вказаному листі запропоновано позивачу провести повторний розгляд Акта про порушення № 46345.

У відповідь на вказаний лист Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські Електромережі" повідомило відповідача листом від 18.01.2019 № 01/1/02/4-245 про відсутність підстав для скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення №46345 від 23.10.2018, оформленого протоколом від 27.11.2018 № 1526; повідомлено відповідача, що працівники електропостачальної організації не є експертами з питань щодо природи походження пошкоджень, а також не можуть давати відповідь на питання внаслідок чого з`явилися такі пошкодження, вони лише фіксують факт наявності пошкоджень на пломбах; однак, якщо у відповідача виникла потреба в дослідженні пломб, то у разі надходження відповідного запиту щодо направлення пломб на експертну оцінку та оплати її вартості, енергопостачальна організація зможе організувати таке дослідження.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження звернення відповідача до енергопостачальної організації з таким запитом.

Учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором (ч.1 ст.216 Господарського кодексу України).

Відповідно до ст. 174 Господарського кодексу України, господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, внаслідок заподіяння шкоди суб`єкту або суб`єктом господарювання, придбання або збереження майна суб`єкта або суб`єктом господарювання за рахунок іншої особи без достатніх на те підстав.

Відповідно до ст. 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" визначено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є:

порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах;

крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку;

пошкодження приладів обліку;

розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів;

створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики;

порушення правил охорони електричних мереж;

порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки;

незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками;

припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року.

Пунктом 1.2.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 (далі - Правила РРЕЕ), які поширюють дію на спірні правовідносини, визначено, що на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Пунктом 3.1.9. Правил РРЕЕ визначено, що споживання електричної енергії без укладання відповідних договорів на роздрібному ринку не допускається.

За змістом частини 2 статті 275 Господарського кодексу України відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

Відповідно до п. 2.3.4. Правил РРЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник. Планова заміна, у тому числі на виконання вимог нормативно-правових актів, технічна підтримка та обслуговування розрахункових засобів вимірювальної техніки електричної енергії здійснюються постачальником послуг комерційного обліку за договором про надання послуг комерційного обліку, який укладається між споживачем та постачальником послуг комерційного обліку відповідно до Кодексу комерційного обліку.

Відповідно до пункту 5.5.5. Правил РРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно п. 1.1.2. Правил РРЕЕ у цих Правилах терміни вживаються в таких значеннях: споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання; акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до п. 3 п.п. 5.1.1 Правил РРЕЕ оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Згідно з п. 8.2.4. Правил РРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до п. 8.2.5. Правил РРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Як встановлено вище, 23.10.2018 представниками позивача в присутності представника відповідача була проведена перевірка об`єкта за адресою: м. Київ, станція метро "Гідропарк", за наслідками якої був складений Акт про порушення №46345, яким встановлено порушення споживачем Закону України "Про ринок електричної енергії", п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме, порушення схеми підключення розрахункового засобу обліку електричної енергії, у ланцюги напруги вторинних кіл врізані запобіжники, розташування запобіжників дозволяє розмикати та замикати вторинні кола напруги без зняття захисного екрану та пломб, пошкоджені пломби електропередавальної організації встановлені на захисному екрані № с23971788 та № с23971785, мають сліди механічного впливу. Споживачу продемонстровано порушення. У вказаному акті також зазначено, що лічильник потребує експертизи.

Акт про порушення №46345 від 23.10.2018 підписано уповноваженим представником споживача ОСОБА_1 без додаткових пояснень, зауважень чи заперечень. При цьому, в графі Акта "Додаткові відомості" за підписом ОСОБА_1 вказано: пояснення додаткові та заперечення будуть надані додатково в письмовому вигляді після вивчення цього акту.

В матеріалах справи відсутні докази направлення відповідачем додаткових пояснень чи заперечень позивачу окремим письмовим повідомленням, як того вимагає п. 8.2.5. Правил РРЕЕ, після прийняття вказаного Акта про порушення та до засідання комісії.

Згідно п. 1.1.2 Правил РРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Оскільки Акт про порушення №46345 від 23.10.2018 був підписаний уповноваженими представниками ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" та представником споживача (відповідача), а тому, враховуючи положення п. 8.2.5 Правил РРЕЕ, цей акт про порушення є таким, що складений відповідно до вимог закону та вважаться дійсним.

Згідно з п. 8.2.6. Правил РРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

За результатами розгляду Акту про порушення № 46345 від 23.10.2018 комісією по розгляду актів про порушення було проведено засідання 27.11.2018 за участю уповноважених осіб споживача та розглянуто Акт про порушення № 46345 від 23.10.2018.

Відповідно до Протоколу засідання комісії по розгляду акта про порушення №1526 від 27.11.2018 було вирішено провести нарахування згідно з п. 2.5 за формулою № 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ. Потужність 360 кВт (згідно договору). Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., 7 днів на тиждень, кВ. = 0,5. Період нарахування з 11.10.2018 по 23.10.2015 (з дати останнього контрольного огляду засобу обліку, який передував даті виявлення порушення та складання акту про порушення, по дату усунення порушення). Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 106209,06 грн.

За змістом п. 8.2.7. Правил РРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження оскарження відповідачем в судовому порядку Акту про порушення № 46345 від 23.10.2018 та/або рішення комісії з його розгляду, що оформлено протоколом №1526 від 27.11.2018.

Відповідачем у встановленому порядку не спростовано порушення ним Правил РРЕЕ, що зафіксовані у Акті про порушення №46345 від 23.10.2018, а викладені у відзиві на позов доводи ґрунтуються виключно на твердженнях не підтверджених належними та допустимими доказами, а тому правомірно відхилені місцевим господарським судом.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, про неможливість встановлення приладу обліку без зняття захисного екрану через наявність в ланцюгах напруги, яка подається на прилад обліку, запобіжників передбачено конструкцією КТП (комплексна трансформаторна підстанція вироблена в Польщі), є безпідставними та не доведеними належними доказами, а тому не приймається судом апеляційної інстанції.

В матеріалах справи відсутні докази сплати відповідачем вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією.

Розрахунок заборгованості судом перевірено та визнано обґрунтованим і арифметично правильним; розмір заборгованості є доведеним наявними в матеріалах справи доказами, а також відсутністю їх належного спростування з боку відповідача.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що позовна вимога Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі" до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" про стягнення 106209,06 грн вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Доводи скаржника про те, що відмовляючи у задоволенні клопотань відповідача судом першої інстанції порушено вимоги процесуального права є безпідставними з огляду на наступне.

Відмовляючи в задоволенні клопотань відповідача про долучення додаткових доказів та витребування доказів, суд правомірно посилався на те, що відповідачем порушено строки подання додаткових доказів та подання клопотання про витребування доказів, при цьому відповідачем не обґрунтовано неможливості подання додаткового доказу та клопотання про витребування доказів у встановлений законом строк (разом з поданням відзиву) з причин, що не залежали від нього.

Колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотань, викладених в апеляційній скарзі, аналогічних тим, які заявлені в суді першої інстанції та які правомірно відхилені судом, оскільки відповідачем не обґрунтовано неможливості подання додаткового доказу та клопотання про витребування доказів у встановлений законом строк (разом з поданням відзиву на позов) з причин, що не залежали від нього.

Клопотання скаржника, викладене в апеляційній скарзі про огляд доказів за їх місцезнаходженням, а саме КТП 5756 (ПКВП "Гідропарк", о. Долобецький) є необґрунтованим та недоцільним, оскільки суд не є експертом з технічних питань; крім того, виявлені працівниками позивача порушення ПРРЕЕ в цей же день, а саме 23.10.2018 було усунуто, про що складено відповідний акт від 23.10.2018.

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції враховує висновки Європейського суду з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006), в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі апелянту було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин згідно з нормами матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваного у даній справі судового рішення відсутні.

Оскільки доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків місцевого господарського суду, скарга задоволенню не підлягає.

Колегія суддів погоджується із здійсненим судом першої інстанції розподілом судових витрат.

Судовий збір за подачу апеляційної скарги відповідно до ст. 129 ГПК України покладається судом на скаржника.

Керуючись ст. ст. 129, 240, 267-270, 273, 275-276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 у справі №910/3632/19 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/3632/19 повернути Господарському суду міста Києва.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст. ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення складено та підписано 25.10.2019.

Головуючий суддя Г.П. Коробенко

Судді Т.П. Козир

Г.А. Кравчук