ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" жовтня 2019 р. Справа№ 910/7317/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Майданевича А.Г.

Коротун О.М.

при секретарі: Добрицька В.С.

за участю представників сторін:

від позивача: Фрідман Д.А.;

від відповідача: Яцько Р.М.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Лізинг інформаційних технологій"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.06.2019 року

у справі №910/7317/19 (суддя Сташків Р.Б.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Лізинг інформаційних технологій"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Інвест-Кредо"

про стягнення 100 000,00 грн

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

На розгляд Господарського суду міста Києва надійшов позов Приватного акціонерного товариства "Лізинг інформаційних технологій" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Інвест-Кредо" про стягнення частини перевищення вартості предмета іпотеки за договором іпотеки №886/980-ЮО/І від 03.10.2012 над заборгованістю боржника за кредитним договором №886/980-ЮО станом на 09.03.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.06.2019 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Лізинг інформаційних технологій" було залишено без руху та встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви - шляхом подання суду:

- документів, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

- документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2019 було повернуто позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Лізинг інформаційних технологій".

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов до висновку про те, що у встановлений судом строк з дня отримання ухвали позивач недоліки позову, встановлені ухвалою, не усунув.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою суду, Приватне акціонерне товариство "Лізинг інформаційних технологій" звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.06.2019 року у справі №910/7317/19 та передати справу до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що на виконання вимог ухвали суду від 06.06.2019 позивач 24.06.2019 здав на пошту заяву на підтвердження усунення недоліків апеляційної скарги, що підтверджується штампом «Укрпошти» на поштовому конверті.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2019 року апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Дідиченко М.А., судді Майданевич А.Г., Коротун О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.09.2019 відкрито апеляційне провадження та призначено розгляд справи 16.10.2019.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 8 зазначеного Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом (частина 2 статті 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Відповідно до частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Позовна заява за формою і змістом повинна відповідати вимогам, передбаченим статтею 162 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом частин 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається з матеріалів справи, Приватне акціонерне товариство "Лізинг інформаційних технологій" подало до Господарського суду міста Києва позов до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Інвест-Кредо" про стягнення частини перевищення вартості предмета іпотеки за договором іпотеки №886/980-ЮО/І від 03.10.2012 над заборгованістю боржника за кредитним договором №886/980-ЮО станом на 09.03.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.06.2019 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Лізинг інформаційних технологій" було залишено без руху та встановлено у строк протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом подання суду:

- документів, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

- документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Ухвала суду від 06.06.2019 року скаржником отримана 18.06.2019 року, на що підтверджується відомостями Укрпошти за номером поштового відправлення 578.

Отже, днем початку 5-денного строку на усунення недоліків є 18.06.2019 року, та відповідно останнім 5-денного строку на усунення недоліків з урахуванням вихідних днів є 24.06.2019 року.

Відповідно до частин 4, 6 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою; суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2019 року з посиланням на приписи частину 6 статті 174 Господарського процесуального кодексу України було повернуто позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій».

Суд першої інстанції виходив з того, що скаржником не було усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Разом з цим, у матеріалах справи наявна заява Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» про відкриття провадження у справі після усунення недоліків, яка була надіслана на адресу суду 24.06.2019, що підтверджується штампом пошти на відповідному конверті і до якої були додані докази сплати судового збору № 21932 від 24.06.2019, позовна заява (уточнена) з доказами, які підтверджують викладені в ній обставини, і докази, які підтверджують відправлення відповідачу копії позовної заяви з додатками.

Відповідно до частини 6 статті 116 Господарського процесуального кодексу України, останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Згідно частини 7 статті 116 Господарського процесуального кодексу України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Відповідно до нормативних строків, встановлених Нормативами і нормативними строками пересилання поштових відправлень та поштових переказів, затвердженими наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 року № 958 та зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за № 173/24950, пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку):

1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1;

2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2;

(підпункт 2 пункту 1 розділу II у редакції наказу

Міністерства інфраструктури України від 19.09.2014 р. N 449)

3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3;

(підпункт 3 пункту 1 розділу II у редакції наказу

Міністерства інфраструктури України від 19.09.2014 р. N 449)

4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4,

де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання;

1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Повертаючи 26.06.2019 року позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» суд першої інстанції не врахував, що останній день 5-денного строку на усунення недоліків припадає на 24.06.2019 року; скаржник мав право надіслати відповідні документи до суду засобами поштового зв`язку до закінчення цього строку (24.06.2019 до 24 години), а пересилання поштових відправлень у межах міста Києва займає не менше 2 днів для простої кореспонденції та не менше 3 днів для рекомендованої кореспонденції.

Крім того, з урахуванням положень ч.6 ст.174 ГПК України у суду була процесуальна можливість вирішити питання щодо повернення позовної заяви протягом 5 днів з дня закінчення строку на усунення недоліків, тобто, до 01.07.2019 включно.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що господарський суд міста Києва дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій».

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04.12.1995 у справі "Беллет проти Франції" Європейський суд з прав людини зазначив, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи вищенаведене, з огляду на відсутність встановлених процесуальним законом підстав для повернення позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» на підставі ч.6 ст.174 ГПК України, колегія суддів дійшла висновку про передчасність висновку суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позовної заяви.

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 ст. 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

З огляду на вищевикладені обставини колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали було порушено норми процесуального права, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню, а справа підлягає передачі на розгляд Господарського суду міста Києва.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 280, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Лізинг інформаційних технологій" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.06.2019 року у справі № 910/7317/19 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.06.2019 року у справі № 910/7317/19 скасувати.

3. Матеріали справи № 910/7317/19 передати на розгляд до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 21.10.2019 р.

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді А.Г. Майданевич

О.М. Коротун