ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"21" жовтня 2019 р. м. ХарківСправа № 922/2865/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

при секретарі судового засідання Пунтус Д.А.

розглянувши клопотання ТОВ "Слобожанське джерело" про залишення позову без розгляду (вх.22672 від 23.09.2019) по справі

за позовом Заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області, м. Первомайський в інтересах держави, в особі Сахновщинської селищної ради, смт. Сахновщина
до ТОВ "Слобожанське джерело", м. Харків
про внесення змін до договору
За участю представників:

прокурора - Клейн Л.В.

позивача - не з`явився

відповідача - Синєпольська О.В.

ВСТАНОВИВ:

В вересні 2019 року до господарського суду звернувся заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави, в особі Сахновщинської селищної ради, смт. Сахновщина та просить суд внести зміни до договору оренди землі від 21.01.2008 року, який зареєстрований у Сахновщинському районному відділі Харківської регіональної філії Центру ДЗК за № 07 від 13.03.2008 шляхом визнання укладеною додаткової угоди між Сахновщанською селищною радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Слобожанське джерело" до договору оренди землі у редакції, наданій до позовної заяви. Судові витрати прокурор просив покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 05.09.2019 р. прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання по справі призначено на 01.10.2019 р. о 12:00, встановлено сторонам строк на подання заяв по суті справи.

23.09.2019 р. до суду від представника відповідача надійшло клопотання (вх. 22672) про залишення позовної заяви заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах Сахновщинської селищної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Слобожанське джерело» про внесення змін до договору оренди землі без розгляду.

В обґрунтування поданого клопотання позивач вказував, що позовну заяву прокурором подано в інтересах держави в особі Сахновщинської селищної і звертаючись з позовом у даній справі, прокурор зазначив, що порушення інтересів держави полягають у невжитті заходів щодо внесення змін до договору оренди землі, тому у прокурора виникло право звернення до суду у зв`язку з бездіяльністю вказаного органу. Предметом розгляду даної справи є внесення змін до договору оренди землі від 21.01.2008р, укладеного між Публічним акціонерним товариством «Сахновщинський молокозавод» та Сахновщинською селищною радою. На думку відповідача, у даному випадку, прокурор прийняв на себе функції альтернативного суб`єкта звернення до суду, який не може замінювати належного суб`єкта владних повноважень. При цьому, сам лише факт відсутності звернення Сахновщинської селищної ради із позовом до суду, не може свідчити про свідоме зволікання чи невжиття заходів Сахновщинською селищною радою щодо захисту прав та інтересів держави. Відповідач наголошував, що прокурор фактично звернувся у даній справі з позовом на захист прав та інтересів Сахновщинської селищної ради, яка наділена повноваженнями щодо розпорядження спірною земельною ділянкою, є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю щодо здійснення захисту прав та охоронюваних законом інтересів держави у судовому порядку. Враховуючи викладене, керуючись п. 1 ч. 1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, відповідач просив суд залишити позов без розгляду, оскільки позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Розглянувши клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначені підстави представництва прокурором інтересів держави в суді, а саме, у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec(2012)11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятій 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.

Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia, заява № 42454/02, § 35)).

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший і другий частини третьої статті 23 Закону).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший - третій частини четвертої статті 23 Закону).

Вказаним приписам кореспондують відповідні приписи ГПК: у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу (стаття 53 ГПК України).

Системне тлумачення абзацу другого частини другої статті 53 ГПК України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді згідно з абзацом третім частини другої статті 53 ГПК України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього кодексу про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення у разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки усунуті не були.

В даній справі заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області, в інтересах держави, в особі Сахновщинської селищної ради заявив позов до ТОВ "Слобожанське джерело" і на виконання частини четвертої статті 53 ГПК України, абзацу першого частини третьої, абзацу першого частини четвертої статті 23 Закону у тексті позовної заяви обґрунтував в чому, на його думку, полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду, а також зазначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не підлягають точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 по справі №806/1000/17).

Прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно.

«Не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є належною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

В позовній заяві прокурор зазначав, що за інформацією Сахновщинської селищної ради від 11.06.2019 р. №02-16/520 та від 24.06.2019 р. №02-16/550 заходи щодо внесення змін до оспорюваного договору оренди в судовому порядку не вживались та вживатись не будуть. Копії зазначених листів наявні в матеріалах справи (а.с. 15-17).

З огляду на висновки, викладені Європейським судом з прав людини у рішенні в справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 р., питання передачі в оренду об`єктів нерухомості з комунальної власності становлять не тільки державний, а й суспільний інтерес. Прокурор наголошував, що в наслідок невжиття Сахновщинською селищною радою заходів щодо внесення змін до вказаного договору оренди землі, протягом 2013-2019 років бюджет селищної ради втратив значні кошти у вигляді орендної плати, чим порушено інтереси територіальної громади.

Зазначені доводи прокурора відображені у позовній заяві були вивчені судом при відкритті провадження у справі та визнані такими, що відповідають нормам діючого законодавства України, тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання ТОВ "Слобожанське джерело" про залишення позову без розгляду (вх.22672 від 23.09.2019).

Керуючись ст.ст. 42, 226, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ТОВ "Слобожанське джерело" про залишення позову без розгляду (вх.22672 від 23.09.2019).

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л.С. Лаврова