ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"29" жовтня 2019 р. м. Київ Справа № 911/2179/15

Господарський суд Київської області у складі судді Д.Г.Зайця, розглянувши скаргу Приватного акціонерного товариства «Кріпта» №92 від 12.04.2019 року (вх.№7359/19 від 12.04.2019 року) про заміну сторони виконавчого провадження у справі №911/2179/15

за позовом Публічного акціонерного товариства «Квазар», м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Піллар», м. Київ

про стягнення 7773192,50 грн. та витребування майна

секретар судового засідання О.О. Стаднік

представники:

від позивача (стягувача) - Т.В. Півчук

від відповідача (боржника) - І.Л.Осколков, О.О.Ришков

від заявника - Н.М. Железняк

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом Київської області розглядається заява Приватного акціонерного товариства «Кріпта» №92 від 12.04.2019 року (вх.№7359/19 від 12.04.2019 року) про заміну сторони виконавчого провадження у справі №911/2179/15.

Ухвалою суду від 04.06.2019 року, яка набрала законної сили відповідно до постанови Північного апеляційного господарського суду від 12.08.2019 року у справі 911/2179/15 зупинено розгляд заяви Приватного акціонерного товариства «Кріпта» №92 від 12.04.2019 року (вх.№7359/19 від 12.04.2019 року) про заміну сторони виконавчого провадження у справі №911/2179/15 до набрання законної сили рішенням у справі №910/1067/19 Господарського суду м. Києва за заявою АТ «Сбербанк» про визнання недійсним правочину - Договору №2/Д-52/Д від 01.03.2019 року про відступлення ТОВ «Кріпта» права вимоги до ТОВ «Піллар» в межах справи №910/1067/19 за заявою АТ «Сбербанк» про банкрутство ПрАТ «Квазар».

Постановою Верховного Суду від 01.10.2019 року ухвалу Господарського суду Київської області від 04.06.2019 року та постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.08.2019 року у справі 911/2179/15 скасовано та направлено матеріали справи для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 15.10.2019 року розгляд заяви ПрАТ «Кріпта» про заміну сторони виконавчого провадження призначено на 29.10.2019 року.

Перед початком судового засідання 29.10.2019 року відповідачем (боржником) подано заяву б/н від 29.10.2019 року (вх. №57/19 від 29.10.2019 року) про відвід судді Господарського суду Київської області Д.Г.Зайця від участі у розгляді заяви про заміну сторони виконавчого провадження у справі №911/2179/15.

В обґрунтування поданої заяви відповідач (боржник) зазначає, що суддею Д.Г.Зайцем розглядались скарги ТОВ «Піллар» на дії та рішення приватного виконавця Р.С.Варави. За результатами розгляду зазначених скарг суддею Д.Г.Зайцем постановлено ухвали від 12.02.2019 року та від 05.03.2019 року, якими було відмовлено у задоволенні скарг ТОВ «Піллар» на дії та рішення приватного виконавця Р.С.Варави під час примусового виконання рішення у справі №911/2179/15. Крім того, ухвалами суду від 07.02.2019 року відмовлено ТОВ «Піллар» у задоволенні заяв про зупинення реалізації арештованого майна. Також, заявник зазначає, що екзаменаційною комісією Фонду державного майна України було позбавлено ОСОБА_2 спеціалізації та анульовано сертифікат суб`єкта оціночної діяльності а Міністерством юстиції України було встановлено порушення з боку приватного виконавця Р.С.Варави вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, що на думку заявника є підтвердженням незаконності ухвал, прийнятих суддею Д.Г.Зайцем під час розгляду скарг боржника на дії та рішення приватного виконавця під час примусового виконання рішення у справі №911/2179/15.

Оскільки, у задоволенні скарг на дії приватного виконавця та заяв про зупинення реалізації майна суддею Д.Г.Зайцем було відмовлено, зазначені обставини, на думку заявника, свідчать про упередженість судді під час розгляду заяви ПрАТ «Кріпта» про заміну сторони виконавчого провадження у справі №911/2179/15.

Представники стягувача та ПрАТ «Кріпта» у судовому засіданні 29.10.2019 року проти поданої заяви про відвід судді заперечили у зв`язку з його необґрунтованістю.

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Розглянувши у судовому засіданні 29.10.2019 року подану заяву про відвід судді Господарського суду Київської області Д.Г.Зайця від участі у розгляді заяви про заміну сторони виконавчого провадження у справі №911/2179/15, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу з огляду на наступне.

Підстави для відводу судді визначені ч.ч. 1-3 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року зазначено, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Частиною 4 ст. 35 Господарського процесуального України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічна думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Викладені в заяві про відвід зауваження щодо процесуальних висновків та рішень суду (твердження щодо упередженої відмови у задоволенні заяв про зупинення реалізації майна, а також відмови у задоволенні скарг на дії приватного виконавця) фактично є незгодою сторони з процесуальними рішеннями судді, що з огляду на ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України не може бути підставою для відводу.

Оцінка відповідності рішень судді процесуальному законодавству не належить до компетенції суду в межах розгляду заяви про відвід, а незгода заявника з рішенням/ухвалою суду є підставою для їх оскарження в установленому законом порядку, для чого в Україні відповідно до Конституції України та Закону України «Про судоустрій та статус суддів» діють суди апеляційної та касаційної інстанцій, та також не є підставою для відводу судді в силу ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, у своїй заяві про відвід судді сам заявник зазначає, що ухвали суду від 12.02.2019 року та від 05.03.2019 року скасовано постановами Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2019 року та від 05.06.2019 року.

Господарський суд також зазначає, що відповідно до ч. 13 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 340 Господарського процесуального кодексу України, скарга подається до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Враховуючи зазначені положення та норми Господарського процесуального кодексу України, оскільки суддя Д.Г.Заєць приймав рішення у справі №911/2179/15, тому, скарги ТОВ «Піллар» на рішення та дії приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Варави Р.С. б/н від 28.01.2019 року (вх.№10/19 від 29.01.2019 року), б/н від 28.01.2019 року (вх.№11/19 від 29.01.2019 року), б/н від 04.02.2019 року (вх.№16/19 від 06.02.2019 року) передано на розгляд саме судді Д.Г.Зайцю.

Враховуючи викладене, подана відповідачем (боржником) заява про відвід судді не містить жодних доказів на підтвердження зазначених у заяві обставин, а є лише власними припущеннями заявника. Обставини, на які посилається заявник у своїй заяві, зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями судді. Заявником не доведено та не підтверджено належними доказами, в чому полягає упередженість та необ`єктивність судді.

Отже, наведені заявником у клопотанні обставини свідчать про відсутність підстав, передбачених ст.ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, а також, не підтверджують упередженість та необ`єктивність судді Д.Г.Зайця при розгляді даної справи.

Дослідивши доводи про відвід судді, викладені у заяві відповідача (боржника), суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Крім того, суд наголошує, що згідно ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку надходження заяви про відвід судді.

За таких обставин, враховуючи необґрунтованість заявленого відводу, суд дійшов висновку про зупинення провадження у справі №911/2179/15 до вирішення питання про відвід судді Д.Г.Зайця в порядку ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 35, 39, 80, 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Зупинити провадження у справі №911/2179/15 щодо розгляду заяви Приватного акціонерного товариства «Кріпта» №92 від 12.04.2019 року (вх.№7359/19 від 12.04.2019 року) про заміну сторони виконавчого провадження до вирішення питання за заявою ТОВ «Піллар» б/н від 29.10.2019 року (вх. №57/19 від 29.10.2019 року) про відвід судді Д.Г.Зайця від участі у розгляді заяви про заміну сторони виконавчого провадження у справі №911/2179/15 в порядку ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України.

2. Заяву ТОВ «Піллар» б/н від 29.10.2019 року (вх. №57/19 від 29.10.2019 року) про відвід судді Д.Г.Зайця від участі у розгляді заяви про заміну сторони виконавчого провадження у справі №911/2179/15 передати до відділу автоматизованого документообігу суду для визначення складу суду згідно вимог ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею відповідно до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та підлягає оскарженню в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з моменту її складення відповідно до ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням п. 17.5 Розділу ХІ Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Д.Г. Заєць