ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16 жовтня 2019 року м. Черкаси справа № 925/590/19

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Грачова В.М., при секретарі судового засідання Нестеренко А.М., без участі представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні, у приміщенні суду у м. Черкаси, справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Фактум-Сіті до товариства з обмеженою відповідальністю Прайм Буд (відповідач-1) та Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області (відповідач-2) про звільнення нерухомого майна з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

Позивач - товариство з обмеженою відповідальністю Фактум-Сіті звернувся в господарський суд Черкаської області з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю Прайм Буд (відповідач-1) та Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси ГТУЮ у Черкаській області (відповідач-2), в якому просить суд звільнити з-під арешту нерухоме майно, що належить на праві власності товариству з обмеженою відповідальністю Прайм Буд, а саме: гуртожиток (літ.А-9) загальною площею 4918,9 кв. м., що знаходиться за адресою: вул. Горького, 4/вул. Калініна, 108 в м. Черкаси, зареєстрованого в реєстрі за № 762 та внесено дані в електронний реєстр прав власності за № 5295648, накладеного Придніпровським відділом державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції в рамках виконавчого провадження 49222963 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 04.11.2015 року (номер запису про обтяження 11896027 від 04.11.2015 року) та відшкодувати судові витрати.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 24.05.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі № 925/590/19 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 18.06.2019 року, явку у судове засідання представників сторін визнано обов`язковою.

Відповідач-1 подав відзив на позов, у якому позов визнав.

18.06.2019 року у зв`язку з неявкою в судове засідання представника відповідача-2 та необхідністю витребування від позивача додаткових доказів

суд відклав підготовче засідання у справі на 10.07.2019 року, зобов`язав позивача до дня засідання надати суду Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на день розгляду справи.

24.06.2019 року позивач подав до суду заяву про долучення документів до матеріалів справи з Інформаційними довідками з Реєстрів щодо об`єкта нерухомого майна.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 10.07.2019 року

підготовче провадження у справі № 925/590/19 закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 31.07.2019 року, явку у судове засідання усіх учасників процесу визнано обов`язковою.

31.07.2019 року розгляд справи було відкладено на 19.09.2019 року у зв`язку з неявкою представників сторін, задоволенням клопотання відповідача-1 про відкладення розгляду справи.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 19.09.2019 року задоволено клопотання позивача про відкладення розгляду справи, розгляд справи № 925/590/19 відкладено на 16.10.2019 року.

В засідання суду 16.10.2019 року сторони втретє явку своїх представників не забезпечили, хоча належним чином повідомлені судом про місце, дату та час розгляду справи, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (а.с. 131-133), позивач про причини неявки свого представника суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходило.

Дослідивши матеріали справи № 925/590/19, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 216 ГПК України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 202 ГПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки незалежно від причин неявки. А відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, в тому числі, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вказані норми процесуального законодавства не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся з заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Зважаючи на неповідомлення позивачем причини повторної неявки у судове засідання, відсутність заяви про розгляд справи за відсутності позивача, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202 ГПК України.

Вказана правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 15.01.2019 року у справі № 914/794/18, від 30.05.2019 року у справі № 921/502/17-г/8.

У ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Суд вважає за необхідне зазначити, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у справі на всіх етапах розгляду, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії»).

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 42 та п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях, і в той же час, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно з ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

У зв`язку з тим, що підставою для винесення ухвали про залишення позову товариства з обмеженою відповідальністю Фактум-Сіті без розгляду є неявка його представника в судове засідання, та враховуючи положення п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», питання про повернення судового збору судом не вирішується.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 202, 226, 234-236 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю Фактум-Сіті до товариства з обмеженою відповідальністю Прайм Буд та Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про звільнення нерухомого майна з-під арешту у справі № 925/590/19 залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду у строки та в порядку, встановлені ст.ст. 253-259 ГПК України.

Суддя В.М. Грачов