ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

"22" жовтня 2019 р. Справа№ 911/1525/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Скрипки І.М.

Тищенко А.І.

секретар судового засідання: Білоус О.О.

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 22.10.2019,

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 (повний текст складено 19.08.2019.)

у справі №911/1525/18 (суддя Шевчук Н.Г.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Моріон»

до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

про скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення №К034194 від 21.03.2017, яке оформлено протоколом №299 від 27.06.2018

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Моріон» (далі, позивач) звернулось до господарського суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі, відповідач) про скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії №К034194 від 21.03.2017, яке оформлено протоколом №299 від 27.06.2018.

Рішенням Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 позов задоволено повністю.

Скасовано рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» по розгляду акту про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії №К034194 від 21.03.2017, яке оформлено протоколом №299 від 27.06.2018.

Присуджено до стягнення з Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Моріон» судовий збір 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн.

Не погодившись з прийнятим рішенням, 06.09.2019 (про що свідчить відбиток вхідного штемпелю Господарського суду Київської області), Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Моріон» про скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення №К034194 від 21.03.2017, яке оформлено протоколом №299 від 27.06.2018, відмовити в повному обсязі.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2019 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Михальської Ю.Б., суддів: Скрипки І.М., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2019 у справі №911/1525/18 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі № 911/1525/18; призначено справу до розгляду на 22.10.2019.

21.10.2019 від представника позивача адвоката Куксюка А.Л. через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, мотивоване неможливістю його з`явитись у судове засідання через участь у розгляді справи в Шостому апеляційному адміністративному суді.

У судове засідання 22.10.2019 з`явились представники позивача та відповідача.

Представник позивача з`явився у судове засідання, призначене на 22.10.2019, та зазначив про неактуальність клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 22.10.2019 суд поставив на обговорення питання про зупинення провадження у справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17.

Представник позивача заперечував проти зупинення провадження у справі.

Представник відповідача питання щодо зупинення провадження у справі залишив на розсуд суду.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та заслухавши думку представників сторін із приводу зупинення провадження у справі, дійшла наступних висновків.

У даній справі свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідачем складено акт про порушення за №К034194 від 21.03.2017, в якому зазначено, що споживач порушив пункт 6.40. ПКЕЕ - пошкоджена пломба енергопостачальної організації, яка встановлена на клемній кришці лічильника; пломба має сліди механічного впливу, тріщини, пошкодження корпусу пломби.

Позивач зазначає, що вказані обставини не відповідають дійсності.

Обґрунтовуючи невідповідність дійсності вказаних обставин, позивач посилається на те, що факт пошкодження пломби електропостачальної організації саме позивачем жодним доказом не доведено; висновок експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №20749/17-31 від 03.03.2018 не може вважатись належним доказом пошкодження пломби «CARAT» №70249145, оскільки у висновку експертного дослідження Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №159П від 18.08.2017 за результатами дослідження цієї ж пломби вказано, що пломба повторно не переопломбовувалась, слідів стороннього предмету та порушень цілісності пломби не виявлено; пломба могла бути пошкоджена в період між датою її вилучення та часом проведення другого експертного дослідження.

За результатами розгляду акту про порушення ПКЕЕ №К034194 від 21.03.2017 комісією ПрАТ «Київобленерго» 27.06.2018 було прийнято рішення, оформлене протоколом засідання комісії №299, відповідно до якого на підставі пункту 2.1.2. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживачу нараховано оперативно-господарську санкцію за виявлене порушення: за період з 06.10.2016 по 21.03.2017 обсяг необлікованої електричної енергії нараховано 56112 кВт*год, що становить 117478,37 грн.

Як слідує з рішення, підставою для нарахування стали зазначені у акті №К034194 від 21.03.2017 порушення.

Під час розгляду справи колегією суддів апеляційного господарського суду з`ясовано, що згідно з ухвалою Касаційного господарського суду від 05.08.2019 у справі №910/17955/17 у подібних за змістом правовідносинах за позовом фізичної особи - підприємця Омарової Фариди Абдулаївни до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення, вказану справу разом із касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Господарського суду міста Києва від 16.01.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2019 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду з посиланням на приписи частини 4 статті 302 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу Касаційного господарського суду від 05.08.2019 у зазначеній справі мотивовано, зокрема, тим, що згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 зі справи №522/12901/17-ц (за позовом фізичної особи до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» про скасування протоколу засідання комісії Центральних районних електричних мереж ПАТ «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» від 29.06.017 №67 щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією від 16.05.2017 №036296 та визнання дій комісії ПАТ «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними) задоволено частково касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго»; постанову Апеляційного суду Одеської області від 28.03.018 скасовано, ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 16.01.2018 змінено в мотивувальній частині; з резолютивної частини ухвали Приморського районного суду м. Одеси від 16.01.2018 виключено абзац про роз`яснення позивачу про його право на звернення з позовом до господарського суду. В іншій частині ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 16.01.2018 залишено в силі.

У розгляді справи №522/12901/17-ц Велика Палата Верховного Суду, з посиланням, зокрема, на приписи статей 11, 15, 16 Цивільного кодексу України, 30 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції, чинній до 15.12.2017), 1, 2, 4, 21 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній до 15.12.2017), виходила з того, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але й взагалі не підлягають судовому розгляду.

Так, згідно з висновками Великої палати Верховного Суду у справі №522/12901/17-ц, складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення Правил користування електричною енергією є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Водночас Суд, який розглядає справу №910/17955/17, у складі колегії суддів вважав за необхідне відступити від висновку щодо застосування статті 16 Цивільного кодексу України у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні №522/12901/17-ц Великої Палати Верховного Суду, а саме щодо неможливості судового розгляду вимоги про визнання недійсним (скасування) протоколу, яким оформлене рішення комісії щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ, зокрема, з огляду на те, що у господарських відносинах рішення комісії щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ, оформлене протоколом, є оперативно - господарською санкцією, яка породжує правові наслідки для споживача, і можливість скасування якої прямо передбачена приписами законодавства.

У зв`язку з цим колегією суддів у справі №910/17955/17 на підставі частини 4 статті 302 Господарського процесуального кодексу України передано справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

У такому випадку згідно з приписами пункту 11 частини першої статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Право на справедливий суд, визначене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція), також пов`язане з вимогами єдиного застосування закону. Розбіжності в тлумаченні правових норм можуть сприйматися як невід`ємна риса судової системи, що складається з певної мережі судів. Тобто різні суди можуть дійти неоднакових, але водночас раціональних та обґрунтованих висновків стосовно подібного юридичного питання, з подібними фактичними обставинами. Однак за певних обставин суперечливі рішення національних судів, особливо найвищих інстанцій, можуть становити порушення вимоги щодо справедливого суду, яку сформульовано в пункті 1 статті 6 Конвенції. У цьому контексті треба проаналізувати: чи глибинні та довготривалі розбіжності в судовій практиці національних судів, чи національне право пропонує засоби для подолання таких розбіжностей, чи ці засоби застосовуються, і якщо застосовуються, то якими є наслідки (рішення ЄСПЛ у справі «Томіч та інші проти Чорногорії», заява N18650/09, у справі «Шахін і Шахін проти Туреччини», заява N13279/05).

Верховний Суд повинен забезпечувати єдність судової практики, щоб виправляти непослідовності та в такий спосіб підтримувати громадську довіру до судової системи (рішення ЄСПЛ «Альбу та інші проти Румунії», заява N34796/09).

Наявність глибоких та довгострокових розходжень в судовій практиці, неспроможність правової системи держави подолати їх, призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Правовідносини у даній справі №911/1525/18 та у справі №910/17955/17 за характером спору та сферою правового регулювання є подібними. Висновок Великої Палати Верховного Суду у справі №910/17955/17 (щодо можливості судового розгляду у порядку господарського судочинства спору про визнання недійсним [скасування] рішення комісії постачальника електричної енергії з розгляду акту [актів] порушень Правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом [як ефективного способу захисту прав]), має суттєве значення для вирішення спору в даній справі, враховуючи остаточність постанови Верховного Суду.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає за доцільне зупинити апеляційне провадження у справі №911/1525/18 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17.

Судом також враховано, що Верховним Судом в аналогічній справі №910/16291/16 прийнято ухвалу про зупинення провадження до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17.

Керуючись статтями 228, 229, 234 Господарського процесуального кодексу України , Північний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В :

1. Зупинити апеляційне провадження у справі №911/1525/18 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17.

2. Зобов`язати сторони повідомити Північний апеляційний господарський суд про результати розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17, надати відповідні процесуальні документи.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 235 Господарського процесуального кодексу України, та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до статей 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 23.10.2019.

Головуючий суддя Ю.Б. Михальська

Судді І.М. Скрипка

А.І. Тищенко