ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

"09" жовтня 2019 р.м. Одеса Справа № 916/1232/19

Господарський суд Одеської області у складі:

Головуючий суддя Гут С.Ф.

Суддя Бездоля Д.О.

Суддя Мостепаненко Ю.І.

При секретарі судового засідання Борисовій Н.В.

За участю представників сторін:

Від позивача - Гордій Р.А., довіреність № 35, дата видачі : 03.09.2019 р.;

Від відповідача - Паскаль Т.В., довіреність № 335, дата видачі : 24.06.2019 р.

розглянувши справу за позовом Державного підприємства «Енергоринок» до відповідача Акціонерного товариства «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» про стягнення штрафних санкцій (пені) у розмірі 12 171 438,15 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство (надалі - ДП) «Енергоринок» звернулося до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Акціонерного товариства (надалі - АТ) «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» про стягнення штрафних санкцій (пені) у розмірі 12 171 438,15грн. у зв`язку з порушенням умов Договору купівлі - продажу електроенергії №5613/01 від 17.07.2009р. в частині розрахунку за отриману електроенергію грудень 2018 року.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 06.05.2019р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу прийнято розглядати за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на « 04» червня 2019 р. о 10:45 год.

03 червня 2019 р. до Господарського суду Одеської області надійшло клопотання АТ «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» (вх. ГСОО №2-2636/19) про зупинення провадження у справі №916/1232/19 до набрання законної сили рішенням Господарського суду Одеської області у справі №916/478/19.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 04.06.2019р. відкладено підготовче засідання на « 25» червня 2019 р. о 11:20 год.

24 червня 2019 р. до Господарського суду Одеської області надійшло клопотання АТ «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» (вх. ГСОО №2-3010/19) про зупинення провадження у справі №916/1232/19 до набрання законної сили рішенням Господарського суду Одеської області у справі №916/478/19 та про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву.

25 червня 2019 р. до Господарського суду Одеської області від ДП «Енергоринок» надійшли заперечення (вх. ГСОО №12649/19) на повторне клопотання відповідача про зупинення провадження у справі №916/1232/19 до набрання законної сили рішенням Господарського суду Одеської області у справі №916/478/19 та визнання таких дій зловживанням процесуальним правом.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.06.2019р. продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на « 11» липня 2019 р. о 11:20 год.

09 липня 2019 р. до Господарського суду Одеської області від АТ «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» надійшли клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву (вх. ГСОО №13555/19) та відзив на позовну заяву (вх. ГСОО №13556/19).

11 липня 2019 р. до Господарського суду Одеської області від позивача надійшли заперечення (вх. ГСОО № 13767/19) щодо клопотання відповідача про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 11.07.2019р. в задоволені клопотання АТ «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» (вх. ГСОО №13555/19 від 09.07.2019р.) про поновлення строку на подання до суду відзиву на позовну заяву відмовлено.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 11.07.2019р. в задоволені клопотання позивача (вх. ГСОО №12649/19 від 25.06.2019 р.) про визнання подання представником відповідача клопотання про зупинення розгляду у справі зловживанням процесуальним правом, що спрямоване на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду даної справи, відмовлено.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 11.07.2019р. призначено справу №916/1232/19 до колегіального розгляду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 11.07.2019р. визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Гут С.Ф., судді Бездоля Д.О., Мостепаненко Ю.І. Ухвалою Господарського суду Одеської області від 12.07.2019р. справу №916/1232/19 прийнято до провадження колегію суддів у складі: головуючий суддя Гут С.Ф., судді Бездоля Д.О. та Мостепаненко Ю.І., вирішено розгляд справи почати спочатку та призначити підготовче засідання на « 02» серпня 2019 р. о 10:00 год.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.08.2019р. відкладено підготовче засідання на « 29» серпня 2019 р. о 15:30 год.

14 серпня 2019 р. до Господарського суду Одеської області від АТ «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» надійшло клопотання (вх. ГСОО №16266/19) про зменшення розміру пені до 10 відсотків.

22 серпня 2019 р. до Господарського суду Одеської області від ДП «Енергоринок» надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 29.08.2019р. закрито підготовче провадження у справі №916/1232/19 із призначенням справи до судового розгляду по суті на « 10» вересня 2019 р. о 09:30 год.

В судовому засіданні, призначеному на 10.09.2019р., судом оголошено протокольну перерву на « 09» жовтня 2019 р. до 11:00 год.

09 жовтня 2019 р. судом після повернення з нарадчої кімнати, в порядку ст. 240 ГПК України, було проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Позивач підтримує позовні вимоги в повному обсязі, просить їх задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив на позовну заяву.

Відповідач заперечує проти позовних вимог в повному обсязі, просить відмовити у їх задоволенні з підстав зазначених у відзиві на позовну заяву та просить зменшити розмір пені, заявлений до стягнення, до 10 відсотків.

Дослідивши в відкритому судовому засіданні матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, суд встановив:

Позивач зазначає, що 17.07.2009 р. між Державним підприємством «Енергоринок» (надалі - ДПЕ) та Відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» (надалі - ЕК) укладено Договір купівлі - продажу електроенергії №5613/01 (далі - Договір), відповідно до якого ДП «Енергоринок» зобов`язується продавати, а ВАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» зобов`язується купувати електроенергію та здійснювати її оплату відповідно до умов Договору.

08 травня 2013 року між ДП «Енергоринок» та Публічним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» підписано Додаткову угоду №9583/09 до Договору щодо зміни найменування та правонаступництва, відповідно до якої: по Договору найменування «Відкрите акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» замінено на «Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» та правонаступником всіх зобов`язань (прав та обов`язків) ВАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» за Договором є ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго».

31 травня 2018 року між ДП «Енергоринок» та Акціонерним товариством «Одесаобленерго» підписано Додаткову угоду №15140/01 до Договору щодо зміни найменування та правонаступництва, відповідно до якої: в Договорі повне та скорочене найменування ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» замінено на Акціонерне товариство «Одесаобленерго» та АТ «Одесаобленерго» відповідно та правонаступником всіх зобов`язань (прав та обов`язків) ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» за Договором є АТ «Одесаобленерго».

11.06.2017 набув чинності Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 р. № 2019-VІІІ, відповідно до абз. 1 п. 13 Перехідних положень якого, під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу вертикально інтегрований суб`єкт господарювання повинен до 1 січня 2019 р. вжити заходів для відокремлення оператора системи розподілу (далі - ОСР) від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб`єктів господарювання.

При цьому, абз. 22, 26 п. 13 розділу XVII Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2019-VIII передбачено, що у разі відокремлення ОСР є правонаступником в частині прав та обов`язків за договорами, укладеними з державним підприємством, що провадить діяльність з оптового постачання електричної енергії (ДП «Енергоринок»); судовими рішеннями, прийнятими у справах щодо цього підприємства.

Згідно з абз. 16 п. 13 розділу XVII Закону № 72019- V7111 та Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 06.11.2018р. №1345 АТ «Одесаобленерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та анулюванні ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

З урахуванням приписів Закону № 2019-VIII, між ДП «Енергоринок» та АТ «Одесаобленерго» укладено Додаткову угоду від 26.12.2018 р. №16078/01 до Договору відповідно до якої сторони дійшли згоди викласти з 01.01.2019 р. преамбулу Договору в частині найменування, ліцензії та статусу ЕК в наступній редакції: «Акціонерне товариство «Одесаобленерго», що є правонаступником в частині прав та обов`язків за договорами, укладеними з державним підприємством, що провадить діяльність з оптового постачання електричної енергії, судовими рішеннями, прийнятими у справах щодо цього підприємства; діє на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та має статус платника податку на прибуток за базовою (основною) ставкою відповідно до Податкового кодексу України».

Відповідно до Додаткової угоди від 26.12.2018 р. №16078/01 до Договору сторони домовились, що порядок розрахунків за куповану до 31.12.2018 р. (включно) електричну енергію ЕК у ДПЕ згідно з Договором, взаємовідносини та відповідальність сторін за порушення умов Договору в частині купівлі-продажу електроенергії, що мали місце у цей період, визначаються умовами Договору, що діяли в редакції до 01.01.2019 р.

Таким чином, АТ «Одесаобленерго», як оператор системи розподілу, в силу приписів Закону та умов укладеної Додаткової угоди від 26.12.2018 р. №16078/01 до Договору є правонаступником в частині виконання зобов`язання по Договору купівлі - продажу електричної енергії від 17.07.2009 р. №5613/01.

Відповідно до п. 4.1 Договору ЕК надає до ДПЕ повідомлення про замовлене добове (по годинах) та місячне (по годинах) споживання електроенергії, повідомлення на замовлений місячний обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ, а також інформацію про замовлений обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ по всіх постачальниках електроенергії на території ліцензованої діяльності ЕК.

Згідно з абз. 3 п. 4.1.1 Договору в повідомленні про місячні обсяги купованої електроенергії обов`язково зазначається замовлений обсяг електроенергії (кВт.год.) на місяць в цілому та вартість замовленого обсягу купівлі електроенергії (грн.), а також розміри оплати по декадах або етапах. Розмір оплати по декадах або етапах визначається відповідно до п. 6.3 або п. 6.14 - 6.18 Договору. В разі визначення оплати за п. 6.14 - 6.18 Договору в повідомленні, в графі останнього етапу, розмір оплати записується словами - «по факту».

В пункті п. 4.15 Договору передбачено, що ЕК, в разі необхідності, може скорегувати замовлений обсяг купівлі електроенергії, надіславши до 15 числа розрахункового місяця до ДПЕ скореговане повідомлення про місячні обсяги купованої електроенергії.

Згідно з п.6.14 Договору оплата вартості електричної енергії, замовленої ЕК відповідно до п. 4.1.1 на розрахунковий місяць з урахуванням ПДВ, здійснюється поетапно рівними долями кожного банківського дня місяця, при цьому станом на 14 число (включно) розрахункового місяця сумарний її розмір склав не менш ніж 50% вартості електричної енергії, замовленої ЕК відповідно до п. 4.1.1 на розрахунковий місяць з урахуванням ПДВ.

Відповідно до п. 6.14.1 Договору в разі здійснення корегування замовленого місячного обсягу купівлі електроенергії, розмір оплати за етапи, наступні після 15 числа розрахункового місяця визначаються відповідно до п. 4.15.2 цього Договору.

Згідно з п.6.14.2 Договору з урахуванням редакції згідно з Додатковою угодою від 31.10.2011 №7719/02 у разі перевищення фактичного споживання електроенергії (відповідно до оперативних розрахунків) над обсягами замовленими ЕК, ЕК здійснює доплату різниці розрахункової та фактичної вартості електричної енергії, спожитої за 10, 14, 20 та 25 днів розрахункового місяця. При цьому доплата за 10 днів повинна бути здійснена не пізніше 14 числа розрахункового місяця.

Відповідно до п.7.2.1 Договору ЕК зобов`язана купувати у ДПЕ електроенергію відповідно до умов розділу 4 цього Договору та здійснювати за неї своєчасні розрахунки відповідно до умов розділу б цього Договору, а також виконувати інші умови цього Договору.

Так, на виконання вищезазначених пунктів Договору відповідач надіслав позивачу:

1) повідомлення від 30.11.2018 №12 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в Оптовому ринку електричної енергії України в грудні 2018 р.;

2) повідомлення від 14.12.2018 №12/1 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в Оптовому ринку електричної енергії України в грудні 2018 р.

Сторонами 31.12.2018р. обопільно підписано без розбіжностей та скріплено печатками акт купівлі-продажу електроенергії за грудень 2018 р., що підтверджує факт продажу відповідачу у вказаний розрахунковий період електричної енергії обсягом 692 275,701 тис.кВт.год, загальною вартістю з врахуванням ПДВ 940 599,91 грн.

Позивач зазначає, що розмір оплати АТ «Одесаобленерго» за куповану у позивача електроенергію у грудні 2018 року підтверджується звітом про надходження коштів від АТ «Одесаобленерго» на рахунок ДП «Енергоринок» з розшифровкою платіжних доручень за грудень 2018 р.

Однак, як стверджує позивач АТ «Одесаобленерго» в грудні 2018 р. порушено умови Договору щодо поетапної оплати купованої електроенергії в ДП «Енергоринок».

У відповідності до п. 6.19 Договору в редакції додаткової угоди від 22.02.2018 р. №14889/01 у випадку нездійснення ЕК оплати згідно з п. 6.14 Договору, ДПЕ з 4-го банківського дня після закінчення відповідного етапу нараховує ЕК пеню в розмірі 1/365 подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення та виставляє ЕК вимогу про сплату пені. Пеня нараховується до 19-го (включно) числа місяця, наступного за розрахунковим. Пеня повинна бути сплачена в термін не більше 3-х банківських днів з моменту отримання ЕК письмового повідомлення від ДПЕ. Тому, позивачем направлено на адресу АТ «Одесаобленерго» претензію від 29.01.2019 р. №07/26-1822 про сплату штрафних санкцій на суму 12 171 438, 15 грн., за порушення умов Договору щодо розрахунку за отриману електроенергію в грудні 2018 р, яку було отримано відповідачем.

Однак, направлену позивачем претензію №07/26-1822 від 29.01.2019 р. про сплату штрафних санкцій за порушення умов Договору АТ «Одесаобленерго» задоволено не було, у зв`язку з чим позивач був змушений звернутися до суду з позовною заявою про стягнення штрафних санкцій (пені) у розмірі 12 171 438,15грн. за Договором купівлі - продажу електричної енергії від 17.07.2009 р. №5613/01.

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на положення ст.193 Господарського кодексу України, відповідно до якої суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону; інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Крім того, згідно зі ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст.611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідач проти позову заперечує в повному обсязі та зазначає, що дійсно між ДП «Енергоринок» та АТ «Одесаобленерго», як правонаступником ВАТ «Одесаобленерго», було укладено договір купівлі-продажу електричної енергії від 17.07.2009 р. № 5613/01, у відповідності до якого АТ «Одесаобленерго», як енергопостачальник, купувало у ДП «Енергоринок» електричну енергію.

Відповідно до п. 4.1 Договору ЕК надає до ДПЕ повідомлення про замовлене добове (по годинах) та місячне (по годинах) споживання електроенергії, повідомлення на замовлений місячний обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ, а також інформацію про замовлений обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ по всіх постачальниках електроенергії на території ліцензованої діяльності ЕК. 4.1.1. Повідомлення про добове (по годинах) споживання електроенергії надається ЕК електронною поштою на адресу ДПЕ до 9-ї години дня, попереднього до розрахункового.

Згідно п. 6.2. Договору перерахування коштів ЕК за куплену у ДПЕ електроенергію здійснюються кожного банківського дня розрахункового місяця з урахуванням умов пункту 6.3 і зараховується сторонами як оплата за електричну енергію, куплену відповідачем у позивача у цьому місяці з урахуванням умов п. п. 6.4 та 6.5 Договору та окремих рішень Кабінету Міністрів України.

У відповідності до п. 6.3. Договору 11-го, 21-го та останнього числа розрахункового місяця ДПЕ перевіряє суму, що надійшла на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ДПЕ як оплата ЕК електричної енергії, купленої за першу, другу та третю декаду місяця відповідно. Розмір оплати ЕК за першу декаду визначається шляхом множення 30 % замовленого місячного споживання електроенергії і відповідно за другу декаду - 30 % та за третю декаду - 40 % на прогнозну оптову ринкову ціну, затверджену постановою НКРЕКП з урахуванням суми місячного обсягу дотацій для компенсації втрат ЕК від здійснення постачання електричної енергії за регульованим тарифом згідно постанови НКРЕКП, що встановлює суму дотацій, а також з урахуванням встановлених НКРЕКП вирівнювальних націнок (знижок) для коригування платежу ЕК у зв`язку із застосуванням єдиних роздрібних тарифів на електроенергію для кожного із класів споживачів, крім населення, на території України. В залежності від структури споживання ЕК вказані відсотки можуть бути змінені за домовленістю Сторін. У цьому випадку ЕК надає до ДПЕ письмове підтвердження своєї структури споживання.

В разі здійснення корегування замовленого місячного обсягу купівлі електроенергії, розмір оплати за третю декаду визначається відповідно до п. 4.15.1 Договору.

Відповідач зазначає, що згідно п. 6.3.1. Договору в разі, якщо сума оплати, здійсненої ЕК за відповідну декаду, менша за визначену відповідно до п. 6.3 Договору суму оплати з врахуванням переплати за попередню декаду розрахункового місяця, ДПЕ надсилає ЕК факсимільним зв`язком попередження про неповну декадну оплату електроенергії, купленої у ДПЕ. ЕК зобов`язується здійснити перерахування недостатньої суми з поточного рахунку ЕК на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ДПЕ впродовж двох банківських днів після закінчення відповідної декади, вказавши при цьому в призначенні платежу декаду, за яку здійснюється доплата.

Крім того, згідно з п.6.14 Договору оплата вартості електричної енергії, замовленої ЕК відповідно до п. 4.1.1 Договору на розрахунковий місяць з урахуванням ПДВ, здійснюється поетапно рівними долями кожного банківського дня місяця, при цьому станом на 14 число (включно) розрахункового місяця сумарний її розмір склав не менш ніж 50 % вартості електричної енергії, замовленої ЕК відповідно до п. 4.1.1 Договору на розрахунковий місяць з урахуванням ПДВ.

Відповідач зауважує, що зазначений пункт Договору застосовується тільки у випадку, якщо ЕК порушила терміни подекадної оплати більше 3-х разів за останні 365 днів, що передують даті останнього порушення ЕК умов п. 6.3.1. Договору.

Тому, розрахунок пені, наданий позивачем, не відповідає умовам Договору та наданим позивачем даним про подекадні оплати, які повинен був здійснити відповідач.

Акціонерне товариство «Одесаобленерго» вважає, що жодних первинних документів, які б підтверджували величини, на підставі яких позивачем здійснювався розрахунок пені, або розрахунок їх виникнення з посиланням на докази, які б підтверджували вказані обставини, до матеріалів справи позивачем не надано.

Крім того, відповідач зазначає, що за грудень 2018 р., згідно даних АТ «Одесаобленерго», було сплачено на користь позивача 313 511 148,67 грн. на виконання умов Договору, тоді як згідно позовної заяви за вказаний період відповідачем перераховано позивачу лише 266 678 968,65 грн.

На підставі вищенаведеного відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В ході розгляду справи до суду надійшло клопотання відповідача про зменшення розміру пені до 10 % від розміру пені, заявленої позивачем до стягнення, в обґрунтування зазначеного клопотання відповідач зазначає, що з 11.06.2017 р. набув чинності Закон України «Про ринок електричної енергії», на виконання вимог якого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 06.11.2018 р. № 1345 було прийнято рішення, згідно з яким АТ «Одесаобленерго» було анульовано з 01.01.2019р. ліцензію на право провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, видану відповідно до постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 16 жовтня 1996 року № 157, та ліцензію на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії зі і регульованим тарифом, видану відповідно до постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 16 жовтня 1996 року № 158. Разом з цим, згідно п. 1 постанови НКРЕКП № 1345 АТ «Одесаобленерго» було видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподіл/електричної енергії, яка набирає чинності з 01.01.2019р.

Отже, починаючи з 01.01.2019 р. АТ «Одесаобленерго» не здійснює діяльність з постачання електричної енергії, а є іншим суб`єктом ринку електричної енергії та у відповідності до ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії є оператором системи розподілу електричної енергії.

Слід звернути увагу, що саме у грудні 2018 р. відбулась завершальна стадія з відокремлення діяльності оператора системи розподілу від постачання електричної та передачі функцій з постачання електричної енергії постачальникам, що негативно вплинуло на дисципліну розрахунків споживачів електричної енергії. Вказане стало наслідком суттєвого зниження рівня авансових платежів, що призвело до зменшення надходжень на поточні рахунки АТ «Одесаобленерго», оскільки споживачі вже мали зобов`язання сплатити авансових і платежів на рахунки постачальників.

Крім того, отримані від споживачів кошти у якості переплати, сплачені раніше АТ «Одесаобленерго» перераховувало на рахунки постачальників. Так само платежі, які АТ «Одесаобленерго» отримало на свої рахунки як оплату платежів майбутніх періодів, неможливо було спрямувати до ДП «Енергоринок», тому що зазначені суми повинні бути повернуті постачальнику електричної енергії в рахунок обсягів постачання його споживачам.

Тобто в грудні місяці 2018 р. АТ «Одесаобленерго», як постачальник електричної енергії, не отримувало кошти від споживачів у якості переплати на січень 2019 року, які фактично мало стати джерелом оплати купованої електричної енергії в Оптовому ринку. Так, станом тільки на 01.12.2018 р. загальний борг за спожиту електричну енергії споживачами перед АТ «Одесаобленерго» сягав 624 026 грн.

Згідно з ч. З ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ст. 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Отже з врахуванням вищезазначеного, відповідач вказує про відсутність своєї провини у неможливості здійснення щоденних розрахунків за електричну енергію за Договором купівлі-продажу електричної енергії від 17.07.2009 р. № 5613/01 у обсязі та у строки, яких вимагає ДП «Енергоринок», тому, відповідач просить врахувати скрутне становище відповідача саме в грудні 2018р. та зменшити розмір пені до 10%.

Натомість позивач у відповіді на відзив зазначає, що щодобові дані про обсяги електричної енергії надаються безпосередньо відповідачем електронною поштою до позивача. Одночасно, вміщені позивачем дані у представленому у позовній заяві розрахунку повністю збігаються із даними, що вміщені саме у первинному документі у розумінні Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» - зазначеному у п. 4.13 Договору акті купівлі - продажу, в даному випадку за грудень 2018 року, що підписаний обопільно сторонами без розбіжностей та скріплений їх печатками, засвідчена копія якого наявна у матеріалах справи.

Крім того, зазначені дані кореспондують платежам, що надійшли від відповідача протягом грудня 2018 року та підтверджуються розшифровкою банківської виписки за вказаний період, що знаходиться також у матеріалах справи, а також платіжними дорученнями наданими відповідачем, зокрема, від 11.12.2018 р. №101521178 та від 12.12.2018 р. №10152659 відповідно до призначення платежу яких, АТ «Одесаобленерго» здійснювало часткову доплату оперативної фактичної вартості купованої електроенергії за 10 днів грудня 2018 року, згідно умов п.6.14 (6.14.2) Договору.

Щодо посилань відповідача про необхідність застосування п. 6.3 та 6.3.1 Договору, які регулюють здійснення подекадних платежів, а п.6.3.2 Договору встановлює відповідальність за порушення строків та повноти здійснення таких подекадних розрахунків, позивач зазначає, що вказані пункти Договору жодним чином не відносяться до предмету і підстав розгляду даної справи, оскільки предметом даної справи є стягнення пені, що нарахована позивачем відповідно до п.6.19 Договору, з підстав недотримання Відповідачем умов п.6.14 Договору щодо поетапної оплати вартості купованої електроенергії.

Заявляючи клопотання про зменшення суми стягуваної пені, на думку позивача, відповідач фактично визнав обґрунтованість і правильність її нарахування, однак останній вбачає наявність підстав для її зменшення.

У зв`язку з цим, позивач звертає увагу на праві, а не обов`язку суду зменшувати суму нарахованої неустойки, при цьому в кожному конкретному випадку дослідивши і встановивши наявність виключних для цього обставин. Тому, позивач не вбачає в обставинах, зазначених у клопотанні відповідача про зменшення штрафних санкцій, достатніх підстав для зменшення розміру пені, заявленої ДП «Енергоринок» до стягнення.

Дослідивши в відкритому судовому засіданні матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Правочин, різновидом якого є договори - основний вид правомірних дій - це волевиявлення осіб, безпосередньо спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. При цьому, ст.12 ЦК України передбачає, що особа здійснює свої цивільні права вільно на власний розсуд.

Частиною 1 ст.15 ЦК України закріплено право кожної особи на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або оспорювання.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликане поведінкою іншої особи.

Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Згідно з ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Приписами ч.ч.1, 2 ст. 20 ГК України встановлено, що держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів.

Відповідно до ст.175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управлена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певні дії (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. При цьому, зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст.11 цього Кодексу, у тому числі із договору.

Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Судом встановлено, що 17.07.2009 р. між Державним підприємством «Енергоринок» та Відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» Договір купівлі - продажу електроенергії №5613/01, відповідно до якого ДП «Енергоринок» зобов`язується продавати, а ВАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» зобов`язується купувати електроенергію та здійснювати її оплату відповідно до умов Договору.

Відповідно до п. 11.6 Договору даний договір укладено на термін з 01.08.2009 р. до 31.08.2009 р. Дія Договору автоматично продовжується на кожний наступний рік, якщо жодна із сторін не заявила письмово про намір розірвати цей Договір за один місяць до дати закінчення строку дії цього Договору.

Так, матеріали справи не містять доказів припинення дії Договору чи документи у підтвердження наміру будь-якої сторони розірвати договір, крім того, в заявах по суті спору сторони визнають факт укладення Договору та його дію для обох сторін у справі.

08 травня 2013 р. між ДП «Енергоринок» та Публічним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» підписано Додаткову угоду №9583/09 до Договору щодо зміни найменування та правонаступництва, відповідно до якої: по Договору найменування «Відкрите акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» замінено на «Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» та правонаступником всіх зобов`язань (прав та обов`язків) ВАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» за Договором є ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго».

31 травня 2018 р. між ДП «Енергоринок» та Акціонерним товариством «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» підписано Додаткову угоду №15140/01 до Договору щодо зміни найменування та правонаступництва, відповідно до якої: в Договорі повне та скорочене найменування ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» замінено на Акціонерне товариство «Одесаобленерго» та АТ «Одесаобленерго» відповідно та правонаступником всіх зобов`язань (прав та обов`язків) ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» за Договором є АТ «Одесаобленерго».

11.06.2017 набув чинності Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 р. № 2019-VІІІ (далі - Закон № 2019-VІІІ), який було опубліковано в офіційному виданні - газеті «Голос України» від 10.06.2017 р. №104-105.

Відповідно до абз. 1 п. 13 Перехідних положень якого, під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу вертикально інтегрований суб`єкт господарювання повинен до 1 січня 2019 р. вжити заходів для відокремлення оператора системи розподілу (далі - ОСР) від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб`єктів господарювання.

Крім того, абз. 22, 26 п. 13 розділу XVII Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2019-VIII передбачено, що у разі відокремлення ОСР є правонаступником в частині прав та обов`язків за договорами, укладеними з державним підприємством, що провадить діяльність з оптового постачання електричної енергії (ДП «Енергоринок»); судовими рішеннями, прийнятими у справах щодо цього підприємства.

Згідно з абз. 16 п. 13 розділу XVII Закону № 72019- V7111 та Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 06.11.2018р. №1345 АТ «Одесаобленерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та анулюванні ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

З урахуванням приписів Закону № 2019-VIII, між ДП «Енергоринок» та АТ «Одесаобленерго» укладено Додаткову угоду від 26.12.2018 р. №16078/01 до Договору відповідно до якої сторони дійшли згоди викласти з 01.01.2019 р. преамбулу Договору в частині найменування, ліцензії та статусу ЕК в наступній редакції: «Акціонерне товариство «Одесаобленерго», що є правонаступником в частині прав та обов`язків за договорами, укладеними з державним підприємством, що провадить діяльність з оптового постачання електричної енергії, судовими рішеннями, прийнятими у справах щодо цього підприємства; діє на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та має статус платника податку на прибуток за базовою (основною) ставкою відповідно до Податкового кодексу України».

Відповідно до Додаткової угоди від 26.12.2018 р. №16078/01 до Договору сторони домовились, що порядок розрахунків за куповану до 31.12.2018 р. (включно) електричну енергію ЕК у ДПЕ згідно з Договором, взаємовідносини та відповідальність сторін за порушення умов Договору в частині купівлі-продажу електроенергії, що мали місце у цей період, визначаються умовами Договору, що діяли в редакції до 01.01.2019 р.

Таким чином, суд дійшов висновку, що АТ «Одесаобленерго», як оператор системи розподілу, в силу приписів Закону та умов укладеної Додаткової угоди від 26.12.2018 р. №16078/01 до Договору є правонаступником в частині виконання зобов`язання по Договору купівлі - продажу електричної енергії від 17.07.2009 р. №5613/01.

Відповідно до п. 4.1 Договору ЕК надає до ДПЕ повідомлення про замовлене добове (по годинах) та місячне (по годинах) споживання електроенергії, повідомлення на замовлений місячний обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ, а також інформацію про замовлений обсяг купівлі електроенергії з ОРЕ по всіх постачальниках електроенергії на території ліцензованої діяльності ЕК.

Згідно з абз. 3 п. 4.1.1 Договору в повідомленні про місячні обсяги купованої електроенергії обов`язково зазначається замовлений обсяг електроенергії (кВт.год.) на місяць в цілому та вартість замовленого обсягу купівлі електроенергії (грн.), а також розміри оплати по декадах або етапах. Розмір оплати по декадах або етапах визначається відповідно до п. 6.3 або п. 6.14 - 6.18 Договору. В разі визначення оплати за п. 6.14 - 6.18 Договору в повідомленні, в графі останнього етапу, розмір оплати записується словами - «по факту».

В пункті п. 4.15 Договору передбачено, що ЕК, в разі необхідності, може скорегувати замовлений обсяг купівлі електроенергії, надіславши до 15 числа розрахункового місяця до ДПЕ скореговане повідомлення про місячні обсяги купованої електроенергії.

Згідно з п.6.14 Договору оплата вартості електричної енергії, замовленої ЕК відповідно до п. 4.1.1 на розрахунковий місяць з урахуванням ПДВ, здійснюється поетапно рівними долями кожного банківського дня місяця, при цьому станом на 14 число (включно) розрахункового місяця сумарний її розмір склав не менш ніж 50% вартості електричної енергії, замовленої ЕК відповідно до п. 4.1.1 на розрахунковий місяць з урахуванням ПДВ.

Відповідно до п. 6.14.1 Договору в разі здійснення корегування замовленого місячного обсягу купівлі електроенергії, розмір оплати за етапи, наступні після 15 числа розрахункового місяця визначаються відповідно до п. 4.15.2 цього Договору.

Згідно з п.6.14.2 Договору з урахуванням редакції згідно з Додатковою угодою від 31.10.2011 №7719/02 у разі перевищення фактичного споживання електроенергії (відповідно до оперативних розрахунків) над обсягами замовленими ЕК, ЕК здійснює доплату різниці розрахункової та фактичної вартості електричної енергії, спожитої за 10, 14, 20 та 25 днів розрахункового місяця. При цьому доплата за 10 днів повинна бути здійснена не пізніше 14 числа розрахункового місяця.

Відповідно до п.7.2.1 Договору ЕК зобов`язана купувати у ДПЕ електроенергію відповідно до умов розділу 4 цього Договору та здійснювати за неї своєчасні розрахунки відповідно до умов розділу б цього Договору, а також виконувати інші умови цього Договору.

Так, на виконання вищезазначених пунктів Договору відповідач надіслав позивачу повідомлення від 30.11.2018 №12 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в Оптовому ринку електричної енергії України в грудні 2018 р. на 641 200 тис.кВт.год, вартістю 675 784 315 грн. та скореговане повідомлення від 14.12.2018 №12/1 на заявлений обсяг купівлі електричної енергії в Оптовому ринку електричної енергії України в грудні 2018 р. обсягом 685 000 тис.кВт.год вартістю 745 281 337 грн.

Сторонами 31.12.2018р. підписано без розбіжностей та скріплено печатками акт купівлі-продажу електроенергії за грудень 2018 р., що підтверджує факт продажу відповідачу у вказаний розрахунковий період електричної енергії обсягом 692 275,701 тис.кВт.год, загальною вартістю з врахуванням ПДВ 940 599,91 грн.

Розмір оплати АТ «Одесаобленерго» за куповану у позивача електроенергію у грудні 2018 року підтверджується звітом про надходження коштів від АТ «Одесаобленерго» на рахунок ДП «Енергоринок» з розшифровкою платіжних доручень за грудень 2018 р.

Однак, АТ «Одесаобленерго» в грудні 2018 р. порушено умови Договору щодо поетапної оплати купованої електроенергії в ДП «Енергоринок».

Таким чином, суд встановив, що в грудні 2018 р. АТ «Одесаобленерго» порушило умови п. 6.14 Договору.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

Відповідно до статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. зобов`язання має виконуватися належним, чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК України).

Згідно з нормами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Внаслідок порушення контрагентом (відповідачем) своїх зобов`язань за договором, наступають наслідки, передбачені, зокрема, згідно з ст. ст. 611, 625 Цивільного кодексу України, ст. 216, 217, 230 Господарського кодексу України, а також положеннями Договору.

Аналогічних висновків дійшов і Конституційний Суд України у своєму рішенні від 12.02.2002 у справі про електроенергетику №3-рп/2002, згідно з абз.6 та абз.10 - 14 п.3.1 мотивувальної частини якого: юридична природа прав суб`єктів господарювання у сфері електроенергетики базується на загальній концепції договірних засад, закладеній у цивільному законодавстві; будь-яке правопорушення в цій галузі тягне за собою встановлену законодавством відповідальність, зокрема цивільну: у Законі України «Про електроенергетику» йдеться про конкретних суб`єктів підприємництва та їхні договірні відносини, які регулюються нормами зобов`язального права. Запроваджений порядок грошових взаєморозрахунків на енергоринку з використанням розподільчих рахунків в установах уповноваженого банку не порушив механізмів функціонування електроенергетики та правову модель господарських відносин.

Вищезазначене дає підстави стверджувати, що відносини позивача і відповідача, враховуючи в тому числі і запроваджений Законом особливий порядок розрахунків, є господарськими відносинами, що регулюються, зокрема, нормами зобов`язального/ договірного права, за порушення яких наступає цивільна відповідальність, зокрема, у формі нарахування неустойки (пені), передбаченої умовами договору.

Законодавство гарантує кредитору можливості стягувати із боржника таку грошову суму як неустойку направлену на розумне стимулювання останнього виконувати основне грошове зобов`язання.

Відповідно до Додаткової угоди від 26.12.2018 р. №16078/01 до Договору сторони домовились, що порядок розрахунків за куповану до 31.12.2018 р. (включно) електричну енергію ЕК у ДПЕ згідно з Договором, взаємовідносини та відповідальність сторін за порушення умов Договору в частині купівлі-продажу електроенергії, що мали місце у цей період, визначаються умовами Договору, що діяли в редакції до 01.01.2019 р.

У відповідності до п. 6.19 Договору в редакції додаткової угоди від 22.02.2018 р. №14889/01 у випадку нездійснення ЕК оплати згідно з п. 6.14 Договору, ДПЕ з 4-го банківського дня після закінчення відповідного етапу нараховує ЕК пеню в розмірі 1/365 подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення та виставляє ЕК вимогу про сплату пені. Пеня нараховується до 19-го (включно) числа місяця, наступного за розрахунковим. Пеня повинна бути сплачена в термін не більше 3-х банківських днів з моменту отримання ЕК письмового повідомлення від ДПЕ.

Позивачем направлено на адресу АТ «Одесаобленерго» претензію від 29.01.2019 р. №07/26-1822 про сплату пені на суму 12 171 438, 15 грн. за порушення умов Договору щодо розрахунку за отриману електроенергію в грудні 2018 р, яку не було задоволено відповідачем.

Відповідно до положень ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частиною 2 статті 551 Цивільного кодексу України передбачено що в разі, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Статтею 230 Господарського кодексу України передбачено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України, у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Перевіривши наданий позивачем розрахунок суми пені, суд дійшов висновку про його правильність та відповідність умовам договору.

Разом з тим, розглядаючи клопотання відповідача про зменшення розміру пені до 10% суд зазначає наступне.

Зменшення штрафних санкцій судом вирішується з урахуванням матеріальних інтересів сторін, їх фінансованого стану, ступеню вини відповідача у виникненні спору, наявності інфляційних процесів в економіці держави та інших обставин справи, які б свідчили про можливість зменшення пені.

Частиною 1 ст. 233 Господарського кодексу України закріплено право суду зменшити розмір санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора.

За приписами ч. 3 ст. 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

При цьому, правовий аналіз наведеної норми свідчить про те, що зменшення розміру неустойки це право суду, при якому повинні враховуватись певні обставини, які в своїй сукупності утворюють винятковість.

Одночасно, в чинному законодавстві України відсутній вичерпний перелік виняткових випадків, за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку. Отже, вказане питання віршується судом з урахуванням приписів ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Частиною 2 статті 233 Господарського кодексу України встановлено, що якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Відповідач просить врахувати той факт, що 11.06.2017 року набрав чинності Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017р. № 2019-VІІІ, тим самим розпочався процес реформування електроенергетичної галузі в Україні. На виконання положень Закону саме у грудні 2018 р. відбулась завершальна стадія з відокремлення діяльності оператора системи розподілу від постачання електричної та передачі функцій з постачання електричної енергії постачальникам. Таким чином функція з розподілу електричної енергії була відділена від функцій виробництва, передачі та постачання.

Незважаючи на той факт, що грудень - січень місяць, як правило, завжди є проблемними в частині проведення розрахунків на ринку електричної енергії, грудень 2018 р., в зв`язку із процесом відокремлення діяльності з постачання, негативно вплинув на дисципліну розрахунків споживачів електричної енергії.

Вказане спричинило суттєве зниження рівня авансових платежів, що призвело до зменшення надходжень на поточні рахунки АТ «Одесаобленерго», оскільки споживачі вже мали зобов`язання зі сплати авансових платежів на рахунки постачальників. Крім того, отримані від споживачів кошти (у якості переплати), сплачені раніше - відповідач перераховував на рахунки постачальників.

Так само платежі, які АТ «Одесаобленерго» отримало на свої рахунки як оплату платежів майбутніх періодів, неможливо було спрямувати до ДП «Енергоринок», тому що зазначені суми повинні були повернуті постачальнику електричної енергії в рахунок обсягів постачання його споживачам.

Відповідач, також, наголошує на відсутності його вини в порушенні строків розрахунку за куповану у грудні 2018 р. електричну енергію, та, зокрема, обґрунтовує вказані обставини об`єктивними доводами, а також зміною правовідносин, що відбулись між позивачем та відповідачем в частині порядку розрахунків, обумовленими змінами в законодавстві.

У відповідності до ст. 233 Господарського кодексу України, у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Визначені наведеними нормами положення з урахуванням приписів Господарського процесуального кодексу України щодо загальних засад господарського судочинства та щодо обов`язку суду сприяти учасникам судового процесу в реалізації їхніх прав дає право суду зменшити розмір штрафних санкцій (пені та штрафу) за умови, що він значно перевищує розмір завданих допущеним порушенням збитків.

Зменшення суми пені є правом суду, яке може бути реалізоване ним у кожному конкретному випадку за наслідками оцінки обставин справи, наведених учасниками справи обґрунтувань та дослідження доказів.

Наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку змінює її дійсне правове призначення. Оскільки неустойка має на меті, в першу чергу, стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може лягати непомірним тягарем для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора. Така правова позиція викладена і в рішенні Конституційного Суду України від 11.07.2013р. № 7-рп/2013.

Враховуючи наведене, інтереси позивача, а також те, що відповідач не звільнений від відповідальності за неналежне виконання договірних зобов`язань, беручи до уваги те, що відповідачем повністю проведено розрахунки за грудень 2018 р., беручи до уваги той факт, що дії відповідача щодо несвоєчасного виконання взятих на себе зобов`язань по договору не мали негативних наслідків для позивача у вигляді збитків, виходячи із загальних засад, встановлених у ст. 3 Цивільного кодексу України, а саме: справедливості, добросовісності та розумності, суд вважає за доцільне скористатись наданим йому ч. 3 ст. 551 Цивільного кодексу України, ч. 1 ст. 233 Господарського кодексу України правом та зменшити розмір нарахованого позивачем пені на 90%, тобто, до 1 217 143,82 грн., цим самим забезпечивши баланс інтересів сторін.

Згідно частини третьої статті 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

При цьому, оцінюючи доводи учасників справи під час розгляду справи, суд як джерелом права керується також практикою Європейського суду з прав людини. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Відповідно до вимог ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст.77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами ч.ч.1, 2, 3 ст.13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Таким чином, враховуючи те, що суд зменшив розмір нарахованої суми пені на 90%, а тому позовні вимоги що стягнення пені підлягають частковому задоволенню, пеня стягується у розмірі 1 217 143,82 грн.

При цьому суд враховує положення п. 3.17.4 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», відповідно до якого судовий збір в разі зменшення судом розміру пені покладається на відповідача повністю, без урахування зменшення такого розміру.

Керуючись положеннями ст. 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 13, 20, 73, 74, 76, 86, 129, 130, 165, 231, 232, 233, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

1.Позов Державного підприємства «Енергоринок» до Акціонерного товариства «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» про стягнення штрафних санкцій (пені) у розмірі 12 171 438,15 грн. - задовольнити частково.

2.Стягнути з Акціонерного товариства «Одесаобленерго» (65031, м. Одеса, вул. М. Боровського, буд. 28Б, ) на користь Державного підприємства «Енергоринок» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 27, ) пеню у розмірі 1 217 143,82 грн. /один мільйон двісті сімнадцять тисяч сто сорок три гривні вісімдесят дві копійки/ та суму судових витрат по сплаті судового збору у розмірі 182 571,57 грн. /сто вісімдесят дві тисячі п`ятсот сімдесят одна гривня п`ятдесят сім копійок/.

3. В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Наказ видати в порядку ст.327 ГПК України.

Повне рішення складено 21 жовтня 2019 р.

Головуючий С.Ф. Гут

Суддя Д.О. Бездоля

Суддя Ю.І. Мостепаненко