ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2019 рокуКи

м. Київ

Справа № 911/1475/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Огородніка К.М. - (головуючого), Банаська О.О., Ткаченко Н.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропромислова фірма "Жуляни"

на постанову Північного апеляційного господарського від 18.04.2019

та рішення Господарського суду Київської області від 01.11.2018

у справі №911/1475/18

за позовом Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

до Товариство з обмеженою відповідальністю "Агропромислова фірма "Жуляни"

про стягнення 714 616, 10 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог

Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" (далі - ПрАТ "Київобленерго", позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропромислова фірма "Жуляни" (далі - ТзОВ "Агропромислова фірма "Жуляни", відповідач) про стягнення 714616, 10 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач здійснив порушення пункту 6.4 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31.07.1996 № 28, (далі - ПКЕЕ), а саме: втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показників, а саме використання магніту для зупинки розрахункового механізму лічильника.

Наслідки порушення, зафіксовані в акті про порушення № К034072 від 26.01.2017, були розглянуті на засіданні комісії енергопостачальної організації 15.02.2017 та 03.05.2017, за результатами розгляду прийнято рішення про здійснення розрахунку величини вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 714616,10 грн за період з 14.03.2015 по 26.01.2017, які відповідач у добровільному порядку не сплатив.

Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

13.06.1997 між ТзОВ "Жуляни" та ЗАТ "АЕК «Київобленерго" було укладено договір про постачання електричної енергії (далі - договір).

ПрАТ "Київобленерго", є правонаступником ЗАТ "АЕК «Київобленерго", постачає електроенергію за регульованим тарифом на території Київської області.

Відповідно до п. 1. договору, позивач зобов`язується постачати електричну енергію у відповідності з умовами договору, а відповідач своєчасно проводити оплату за використану електричну енергію та виконувати інші умови, визначені даним договором.

Згідно з п. 2.1. договору позивач відпускає електроенергію як різновид промислової продукції відповідачу в межах згідно ТК 95м кВА (кВт) приєднаної (дозволеної до використання) потужності згідно з визначеними йому цим договором умовами та величинами постачання електроенергії та потужності (додаток 1).

Відповідно до п. 4.5. договору відповідач зобов`язується забезпечити безперешкодний доступ у будь-який час доби працівників позивача до систем та приладів обліку електроенергії.

Згідно п. 5 договору відповідач несе відповідальність за раціональне використання електроенергії, дотримання режимів електроспоживання.

Відповідно до завдання на перевірку від 10.03.2015 за адресою споживання: вул.Велика Кільцева, 10, село Софіївська Борщагівка, позивачем встановлений відповідачу прилад обліку НІК 2301 АПЗ №0678017.

Згідно акту №120757 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому від 13.03.2015 позивач передав, а відповідач прийняв на відповідальне збереження прилад обліку НІК 2301 АПЗ №0678017 та пломби №8521385.

26.01.2017 під час проведення технічної перевірки електроустановок відповідача, за адресою: вул. Велика Кільцева, 10 , село Софіївська Борщагівка, Києво-Святошинського району Київської області, уповноваженими представниками позивача було виявлено факт порушення п. 6.40 ПКЕЕ, а саме втручання магніту для зупинки розрахункового механізму лічильника. Електроенергія, яка споживається, приладом електроенергії не враховується.

За результатами здійсненої перевірки, працівниками районного підрозділу, на місці в присутності директора відповідача Женжери Т.І. складено акт про порушення №К033469 від 26.01.2017.

Відповідно до п.3 акту про порушення №К033469 від 26.01.2017 посадовими особами позивача були вилучені лічильники 2301 АПЗ №0678017, магніт.

Зі змісту вказаного акта вбачається, що зауважень у представника споживача щодо складеного акта про порушення немає, однак від підписання акта про порушення №К033469 від 26.01.2017відмовився.

15.02.2017 комісією позивача з розгляду актів про порушення ПКЕЕ у відсутності представника відповідача було проведено засідання по розгляду акта, про що складено протокол №0285 від 15.02.2017, копію якого 25.02.2017 було направлено на адресу відповідача.

Згідно з п. 5 протоколу вирішено направити вилучений прилад обліку з речовим доказом, яким запаковано в сейф-пакет №В00034791, на експертне дослідження та після отримання результатів експертизи провести повторне засідання комісії.

Листом від 25.02.2017 відповідача повідомлено про направлення приладу обліку на експертне дослідження. Докази направлення містяться в матеріалах справи.

Згідно висновку експертного дослідження від 23.03.2017 №8775 судового експерта Г.Г. Пампухи ТОВ "Незалежного інституту судових експертиз":

1. Наданий на дослідження разом з лічильником НІК 2301 АПЗ зав. №0678017, магніт, при прикладанні його до корпусу лічильника, призводить до повної зупинки лічильного механізму протягом всього часу впливу.

2. Облік електроенергії, під час впливу постійного магнітного поля на НІК 2301 АПЗ зав. №0678017, а саме при прикладенні наданого магніту, до корпусу лічильника, не здійснюється - показання залишаються незмінними протягом всього часу впливу.

Листом від 24.02.2017 №06/280/3489 відповідача було повідомлено про повторне засідання комісії 03.05.2017 о 11.30. Докази направлення містяться в матеріалах справи.

На засіданні комісії 03.05.2017 було підтверджено факт виявленого порушення та прийнято рішення оформлене протоколом №092 від 03.05.2017 про нарахування суми збитків у відповідності до п. 2.5. методики (за формулою 2.4. методики) визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, за період 685 днів з 14.03.2015 по 26.01.2017 по тифах, що діяли протягом періоду порушення. Вартість недорахованої електричної енергії згідно з розрахунком позивача склала 714 616, 10 гривень.

Протокол разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електричної енергії направлені відповідачу 23.11.2017, що підтверджується листом №06/280/9133 від 23.11.2017.

З огляду на те, що відповідачем не сплачено виставлений позивачем рахунок, ПрАТ "Київобленерго" звернулось до господарського суду з позовом до ТзОВ "Агропромислова фірма "Жуляни" про стягнення вартості недоврахованої активної електричної енергії у розмірі 714616, 10 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Рішенням Господарського суду Київської областівід 01.11.2018 позовні вимоги задоволено повністю. Стягнуто з ТзОВ "Агропромислова фірма "Жуляни" на користь ПрАТ "Київобленерго" 714 16,10 грн вартості не облікованої електричної енергії та судовий збір в розмірі 10 702, 00 грн.

Постановою Північного апеляційного господарського від 18.04.2019 рішення Господарського суду Київської області від 01.11.2018 залишено без змін.

Рішення та постанова судів першої та апеляційної інстанцій мотивовані тим, що наявними в матеріалах справи доказами підтверджується факт позаоблікового споживання відповідачем електроенергії, доводи відповідача не спростовують допущеного ним порушення ПКЕЕ та не є підставою для звільнення від необхідності оплати спожитої позаоблікової електроенергії.

Короткий зміст вимог касаційної скарги з узагальненими доводами особи, яка подала касаційну скаргу

В касаційній скарзі ТзОВ "Агропромислова фірма "Жуляни" просить постанову Північного апеляційного господарського від 18.04.2019 та рішення Господарського суду Київської області від 01.11.2018 у справі №911/1475/18 скасувати, справу направити на новий розгляд до Господарського суду Київської області.

В обґрунтування підстав для скасування посилається на неправильне застосування норм матеріального права, а саме статей 216, 235, 237 ГК України, порушення норм процесуального права, що було викликано неповним та невсебічним дослідженням всіх матеріалів справи, помилковим тлумаченням норм чинного законодавства України, що призвело до неправильного вирішення справи.

Скаржник вважає, що, вирішуючи спір, суди попередніх інстанцій розглядали питання стягнення з відповідача заборгованості на підставі акта про порушення ПКЕЕ, однак судами не було досліджено питання правомірності зазначеного акту, як доказу вчинення правопорушення та застосування оперативно-господарських санкцій та відсутність в договорі застосування оперативно-господарської санкції (відповідальності) у вигляді недоврахованої електричної енергії.

Суди не надали належної правової оцінки доводам відповідача про неналежність доказів на підтвердження вручення оригіналу протоколу № 092 від 03.05.2017; щодо встановлення приладу обліку на території, яка не належить відповідачу; щодо підписання акта № 120757 від 13.03.2015 про передачу приладу обліку на відповідальне збереження підписано неповноваженою особою відповідача.

Позиції, викладені у відзиві на касаційну скаргу

На адресу Касаційного господарського суду від ПрАТ «Київобленерго» надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому позивач, посилаючись на необґрунтованість доводів касаційної скарги, просить касаційну скаргу ТзОВ "Агропромислова фірма "Жуляни" залишити без задоволення, а оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

Вважає, що доводи, викладені в касаційній скарзі, були предметом дослідження судів попередніх інстанцій, та спростовуються матеріалами справи.

Наголошує про правомірність нарахування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електроенергії, оскільки акт № КО033469 від 26.01.2017 та рішення комісії по розгляду даного акта, оформлене протоколом №092 від 03.05.2017 не оскаржувались та є чинними.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій

Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

З урахуванням меж розгляду справи судом касаційної інстанції, визначених ст. 300 ГПК України, не можуть бути взяті до уваги аргументи скаржника про необхідність встановлення обставин справи, про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з компетенцією, визначеною законом, Верховний Суд в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Щодо суті касаційної скарги

Відповідно до частини 1 статті 275 Господарського кодексу України (далі - ГК України) за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Згідно ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією згідно із законодавством України.

Згідно ч. 1 ст. 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 235 ГК України, за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання (ч. 1 ст.237 ГК України).

Системний аналіз положень статей 175, 235, 237 ГК України дозволяє зробити висновок про те, що оперативно-господарські санкції до сторони господарських правовідносин можна застосувати тільки тоді, коли така сторона вчинила правопорушення у сфері господарювання, у даному випадку, в сфері електроенергетики. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Порядок постачання електричної енергії та взаємовідносини із споживачами усіх форм власності регулюється спеціальним законодавством, зокрема, Законом України "Про електроенергетику" та Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики №28 від 31.07.1996 (в редакції на момент спірних правовідносин).

За умовами Правил користування електричною енергією та п. 4.5 договору відповідач зобов`язався у будь-який час доби забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників Постачальника до систем та приладів обліку електроенергії, а також контролю встановлених режимів споживання електроенергії.

Пунктом 6.40 Правил користування електричною енергією встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656.

Відповідно до п. 6.41 Правил користування електричною енергією у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його

Згідно пункту 6.42. ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики №28 від 31.07.1996, встановлений Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики №562 від 04.05.2006 (далі - Методика).

Нормами Правил користування електричної енергії та Методики встановлено, що підставою для здійснення нарахування постачальником до сплати вартості необлікованої електричної енергії є встановлені актом перевірки факти порушень, визначених в п. 2.1 Методики, перелік яких є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

У пункті 2.1. Методики визначено, що у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою (пункт 3.1. Методики).

У відповідності до п. 2.5. Методики, яким визначено, що якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, "Д пор" визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Дослідивши акт про порушення №К0033469 від 26.01.2017 судами було встановлено його дійсність відповідно до положень пункту 6.41. ПКЕЕ, а саме: акт підписаний трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (позивача) із зазначення прізвищ осіб та номерів їх посвідчень, наведених у вступній частині акта, і якими зокрема зафіксовано, що представник споживача від підпису Акту відмовився, що відповідає пункту 6.41 Правил користування електричною енергією.

У даному акті зафіксовано факт порушення п. 6.40 ПКЕЕ, а саме втручання магніту для зупинки розрахункового механізму лічильника; електроенергія, яка споживається, приладом електроенергії не враховується.

Колегія суддів зазначає, що законодавство не надає електропостачальнику інших засобів довести факт порушення ПКЕЕ споживачем, у випадку, якщо представник останнього відмовляється від підписання, як лише підписи на акті про порушення ПКЕЕ трьох уповноважених осіб постачальника. Відсутність підпису представника позивача на спірному акті не ставить під сумнів його правомірність та не спростовує факт порушення споживачем ПКЕЕ.

Крім того, за результатами проведення електротехнічного дослідження було складено висновок експерта за результатами проведення електротехнічного дослідження від 23.03.2017 №8775 судового експерта Г.Г. Пампухи ТОВ "Незалежного інституту судових експертиз", в якому зазначено, що наданий на дослідження разом з лічильником НІК 2301 АПЗ зав. №0678017, магніт, при прикладанні його до корпусу лічильника, призводить до повної зупинки лічильного механізму протягом всього часу впливу; облік електроенергії, під час впливу постійного магнітного поля на НІК 2301 АПЗ зав. №0678017, а саме при прикладенні наданого магніту, до корпусу лічильника, не здійснюється - показання залишаються незмінними протягом всього часу впливу.

Судом першої інстанції прийнято висновок експерта за результатами проведення електротехнічного дослідження від 23.03.2017 №8775 в якості належного доказу в розумінні ст.ст. 73, 76, 77 ГПК України.

Дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку, що факт втручання в засіб обліку та, відповідно, вчинення позивачем дій, які призвели до зміни показників лічильника, підтверджений актом про порушення та експертизою приладу обліку з відповідним відображенням про це у висновку експерта.

Рішенням комісії по розгляду Акта №К0033469 від 26.01.2017 про порушення Правил користування електроенергією у споживача, оформленим протоколом №092 від 03.05.2017, підтверджено факт виявленого порушення та проведено нарахування вартості не облікованої електроенергії згідно з п. 2.5 Методики (за формулою 2.4. методики) за період 685 днів з 14.03.2015 по 26.01.2017 по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. Згідно наданого позивачем розрахунку відповідачу нараховано вартість недоврахованої електроенергії у сумі 714616,10грн.

При цьому судами встановлено, що дії уповноважених працівників ПрАТ "Київобленерго" при проведенні перевірки дотримання споживачем правил користування електричною енергією та при складанні акта №К033469 від 26.01.2017 про порушення Правил користування електроенергією у споживача, рішення комісії ПрАТ "Київобленерго" по розгляду акта № К033469 від 26.01.2017 про порушення Правил користування електроенергією у споживача, оформлене протоколом №092 від 03.05.2017, нарахування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електроенергією, відповідачем у встановленому порядку до суду не оскаржувались.

Наведеним спростовуються доводи касаційної скарги про недослідження судами питання правомірності зазначеного акта, як доказу вчинення правопорушення та застосування оперативно-господарських санкцій.

Доводи відповідача про відсутність в договорі положень про застосування оперативно-господарської санкції (відповідальності) у вигляді недоврахованої електричної енергії спростовуються положеннями договору від 13.06.1997 про постачання електричної енергії, в якому закріплено, що при виконанні умов договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язувались керуватися Правилами користування електричною енергією.

Касаційний господарський суд з огляду на межі повноважень, які закріплені в ч.ч. 2, 3 ст. 300 ГПК України, відхиляє також доводи скаржника щодо відсутності правової оцінки його доводам про неналежність доказів на підтвердження вручення оригіналу протоколу № 092 від 03.05.2017; про встановлення приладу обліку на території, яка не належить відповідачу; про підписання акта № 120757 від 13.03.2015 про передачу приладу обліку на відповідальне збереження неповноваженою особою відповідача, оскільки ці доводи стосуються з`ясування обставин, вже встановлених судами, та переоцінки оцінених ними доказів у справі. Водночас, Верховний Суд відзначає, що зі змісту тексту судових рішень вбачається, що судами вказані факти досліджувались та встановлювались.

З огляду на вищевикладене, за наявності встановлених судами попередніх інстанції порушень, з урахуванням меж перегляду справи в касаційній інстанції, колегія суддів вважає, що під час розгляду обставини справи були встановлені судами попередніх інстанцій на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження поданих доказів в їх сукупності, висновки судів відповідають цим обставинам і їм дана належна юридична оцінка з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для зміни чи скасування оскаржуваних судових рішень.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно із ч. 1 ст. 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням меж перегляду справи в касаційній інстанції, колегія суддів вважає, що постанова суду апеляційної інстанції та рішення місцевого господарського суду прийняті з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстав для їх зміни чи скасування немає.

Судові витрати

Оскільки суд дійшов висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає і підстав для скасування оскаржуваних судових рішень не вбачається, судові витрати відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на заявника касаційної скарги.

Керуючись ст.ст. 240, 300, 301, 304, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропромислова фірма "Жуляни" залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського від 18.04.2019 та рішення Господарського суду Київської області від 01.11.2018 у справі №911/1475/18 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий, суддя Огороднік К.М.

Судді Банасько О.О.

Ткаченко Н.Г.