УХВАЛА

24 жовтня 2019 року

м. Київ

Справа № 925/17/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Баранця О.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві

на ухвалу Господарського суду міста Києва

у складі судді Чинчин О.В

від 19.06.2019

та постанову Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Ткаченка Б.О., Суліма В.В., Коротун О.М.

від 10.09.2019

за заявою Публічного акціонерного товариства «Транснаціональна фінансово - промислова нафтова компанія «Укртатнафта»

про заміну сторони виконавчого провадження

у справі № 925/17/18

за позовом Публічного акціонерного товариства «Транснаціональна фінансово - промислова нафтова компанія «Укртатнафта»

до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Верета-Союз»

про стягнення 2 500 156,67 грн

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДФС у м. Києві звернулося 09.10.2019 до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2019 у справі № 925/17/18.

Згідно з витягом з протоколу передачі справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 16.10.2019 визначено колегію суддів у складі: Баранець О.М. (головуючий суддя), судді: Вронська Г.О., Студенець В.І.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві суддею встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Пунктом 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених в постанові від 29.05.2018 у справі № 915/955/15, підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» встановлено ставку судового збору за подання до господарського суду апеляційної і касаційної скарги на всі ухвали суду без винятку - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів касаційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві вбачається, що ним оскаржується ухвала Господарського суду міста Києва від 19.06.2019, яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2019, про Заміну боржника - Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на його правонаступника - Головне управління ДФС у м. Києві у справі № 925/17/18.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік»" з 1 січня установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 921,00 грн.

Таким чином, за подання касаційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2019 у справі № 925/17/18 Головне управління ДФС у м. Києві має сплатити судовий збір у сумі 1 921 грн.

До касаційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві документ про сплату судового збору не доданий. Скаржником заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що надання органами ДФС належних та допустимих доказів відсутності фінансування з Державного бюджету України (відсутності коштів) на момент звернення із позовом, скаргою (апеляційною, касаційною) або заявою про перегляд судового рішення Верховним Судом України до суду є визначальними для прийняття судом рішення у відповідності до приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір». При цьому жодних доказів на підтвердження свого майнового стану, який робить неможливим сплату судового збору, а також що сума, що підлягає сплаті за подання цієї касаційної скарги є надмірною та становить явну перешкоду доступові до правосуддя, заявником не надано.

Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Таким чином, враховуючи, що передбачені статтею 8 Закону України «Про судовий збір» умови відсутні, клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, суд касаційної інстанції зазначає, що Головному управлінню ДФС у м. Києві необхідно усунути недоліки касаційної скарги та надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, а саме - у сумі 1 921,00 грн, на реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом.

Звернути увагу, що з 1 жовтня 2019 року змінилися реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA7026007

Код класифікації доходів бюджету 22030102

Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Символ звітності банку 207

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір

Наслідком неусунення названих недоліків протягом установленого строку є повернення касаційної скарги відповідно до частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

З урахуванням наведеного, касаційна скарга подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

2. Касаційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2019 у справі № 925/17/18 залишити без руху.

3. Надати Головному управлінню ДФС у м. Києві строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

4. Головному управлінню ДФС у м. Києві усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі у такий спосіб:

надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 921,00 грн;

5. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга буде вважатись неподаною та буде повернута скаржнику.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач О. Баранець