ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.2019 року м. Дніпро Справа № 904/4166/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Кощеєва І.М. (доповідач),

суддів: Кузнецової І. Л., Подобєда І.М.

секретар судового засідання Ревкова Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Товариства з обмеженою відповідальністю "Мета-Імпекс" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2019р. про відмову у прийнятті заяви про роз`яснення ухвали від 04.04.2019р. ( головуючий суддя Рудь І. А., судді: Назаренко Н.Г., Мельниченко І.Ф., м. Дніпро) у справі

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю

"Виробнича стальна компанія", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мета-Імпекс",

м. Дніпро

за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Публічного акціонерно товариства "АктаБанк", м. Дніпро

за участю третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Наш Соняшник",

м. Дніпро

про визнання права власності на нерухоме майно, придбане на електронному аукціоні,

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мета-Імпекс",

м. Дніпро

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю

"Виробнича стальна компанія",

м. Дніпро

до відповідача-2: Публічного акціонерного товариства "Актабанк",

м. Дніпро

про визнання недійсним протоколу електронного аукціону від 13.08.2018 р. № UA-EA-2018-07-23-000159-b; визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна від 27.08.2018 р.

та за заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору:

Товариства з обмеженою відповідальністю "Наш Соняшник"

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю

"Виробнича стальна компанія",

м. Дніпро

до відповідача-2: Публічного акціонерного товариства "Актабанк",

м. Дніпро

про визнання права властності

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Мета-Імпекс" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про роз`яснення ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 04.04.2019р., зокрема, заявник просив суд:

- надати роз`яснення, яке процесуальне рішення було прийнято Господарським судом Дніпропетровської області по справі № 904/4166/18 щодо заяви про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду в частині позовної вимоги щодо визнання недійсним протоколу електронного аукціону;

- надати роз`яснення, яким саме чином та з дотриманням яких саме вимог чинного процесуального законодавства ТОВ Мета-Імпекс повинно виконати пункт 3 резолютивної частини ухвали від 04.04.2019 у справі №904/4166/18, якою зобов`язано ТОВ Мета-Імпекс надати належним чином оформлену заяву про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду в частині позовної вимоги щодо визнання недійсним протоколу електронного аукціону від 13.08.2018 № UA-ЕА-2018-08-23-000159-b, з урахуванням того, що судом в ухвалі від 04.04.2019 не зазначено, які вимоги ГПК України до заяв з процесуальних питань були порушені (недотримані) ТОВ Мета-Імпекс при подачі заяви від 04.04.2019 про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду в частині позовної вимоги щодо визнання недійсним протоколу електронного аукціону від 13.08.2018 № UА-ЕА-2018-08-23-000159-b.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2019р. відмовлено у прийнятті заяви про роз`яснення ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 04.04.2019 у справі № 904/4166/18.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, Товариство з обмеженою відповідальністю "Мета-Імпекс" звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду від 12.08.2019р., та перердати справу для прийняття рішення до суду першої інстанції.

В обгрунтування своїх доводів та заперечень, Скаржник посилається на те, що Господарським судом Дніпропетровської області було неправильно застосовано норму ст. 245 ГПК України і він дійшов помилкових висновків щодо виду судових рішень, які підлягають роз`ясненню.

Скаржник вважає, що ст. 245 ГПК України передбачено роз`яснення усіх судових рішень, які підлягають виконанню, а також примусовому виконанню. Обмеження можливості роз`яснення судових рішень виключно тих, які підлягають примусовому виконанню господарським процесуальним кодексом України не передбачено.

На думку Скаржника, зазначена ухвала визначала певні дії, обов`язок виконання яких було покладено на ТОВ «Мета-Імпекс». Тобто, ТОВ «Мета-Імпекс» повинно було виконати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області, а з урахуванням норм ст. ст.18, 232 ГПК України, яка є обов`язковою для виконання ТОВ «Мета-Імпекс», так як набула законної сили.

Скаржник вказує на те, що суд першої інстанції, не вирішивши в судовому засіданні заяви ТОВ «Мета-Імпекс» про залишення зустрічної позовної заяви в частині без розгляду, повинен був роз`яснити ТОВ «Мета-Імпекс» зміст ухвали, якою поклав на ТОВ «Мета-Імпекс» обов`язок виконати певні дії.

Скаржник також звертає увагу на те, що судом першої інстанції порушено вимоги ст. ст. 234, 245 ГПК України, не вказано в мотивувальній частині ухвали норму закону, якою передбачено право суду відмовити в прийнятті заяви про роз`яснення судового рішення та повернення її заявнику, а також суд прийняв рішення про відмову в прийнятті заяви про роз`яснення та повернення заяви за відсутності відповідних повноважень суду в діючому господарському процесуальному кодексу України.

Від Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробнича стальна компанія"надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому Товариство не погоджується з доводами апеляційної скарги, вважає її безпідставною і необґрунтованою.

Зокрема, Товариство вважає, що оскаржувана ухвала у даній справі є гранично повною та чіткою, має вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини і викладена у послідовності, встановленій ст. 84 ГПК України. Її резолютивна частина має вичерпні, чіткі, безумовні і такі, що випливають з встановлених фактичних обставин, висновки.

Позивач вважає, що звертаючись до суду із заявою про роз`яснення вищевказаної ухвали Заявник (Апелянт) не навів, яким чином неясність йому ухвали суду від 04.04.2019 року, зокрема його резолютивна частина, може перешкодити його виконанню, адже правова природа інституту роз`яснення рішення направлена саме на усунення неможливості його реалізації.

Позивач також звертає увагу на те, що зі змісту ст. 245 Господарського процесуального кодексу України випливає, що може бути роз`яснено судове рішення, яке підлягає примусовому виконанню, тобто судове рішення, яким спір вирішено по суті. Оскаржуванан ухвала суду від 12.08.19 року у даній справі не належить до рішень, право на роз`яснення яких передбачено ст. 245 Господарського процесуального кодексу України, що є підставою для відмови у прийнятті відповідної заяви. В огрунтування своїх заперечень позивач посилається на правову позицію, викладену ВСУ 01.11.2018 р. по справі № 920/342/17.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 02.10.2019 р. поновлено строк на подання апеляційної скарги, відкрито апеляційне провадження у справі та , за клопотанням скаржника, призначено апеляційну скаргу до розгляду в судове засідання на 22.10.2019 р.

Треті особи - 1,2 не скористалися своїм правом участі в судовому засіданні 22.10.2019 р., хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце його проведення, про що також свідчить відбиток штампу реєстрації вихідної кореспонденції, що міститься на зворотному боці ухвали, якою було призначено розгляд апеляційної скарги в даному судовому засіданні про відправлення її копій сторонам і є доказом належного повідомлення учасників спору про дату, час та місце судового засідання відповідно до пунктів 3.5.2., 3.5.11 Інструкції з діловодства в господарських судах України.

З огляду на те, що явка сторін не визнавалась судом обов`язковою, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком, та враховуючи що інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою, зокрема, Єдиного державного реєстру судових рішень, і сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень, а також те, що розгляд апеляційної скарги обмежений процесуальними строками, зокрема ст. 273 ГПК України, а чергове відкладення справи призведе лише до необґрунтованого затягування розгляду даної справи, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті за відсутності представників Третіх осіб -1,2.

У судовому засіданні 22.10.2019 р. була оголошена вступна та резолютивна частини постанови Центрального апеляційного господарського суду.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників Позивача та Відповідача, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи та заперечення проти неї, перевіривши матеріали справи, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвала господарського суду підлягає залишенню без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.04.2019р. у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Мета - Імпекс" про залучення до участі у справі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмета спору на стороні відповідача-2 за зустрічним позовом від 04.04.2019 №20 відмовлено. У підготовчому засіданні оголошено перерву до 17.04.2019р. До судового засідання ТОВ "Мета-Імпекс" ухвалено надати належним чином оформлену заяву про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду в частині позовної вимоги щодо визнання недійсним протоколу електронного аукціону від 13.08.2018 № UA-EA-2018-07-23-000159-b.

30.07.2019р. до суду першої інстанції надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Мета-Імпекс" про роз`яснення ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 04.04.2019р., зокрема, заявник просив суд:

- надати роз`яснення, яке процесуальне рішення було прийнято Господарським судом Дніпропетровської області по справі № 904/4166/18 щодо заяви про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду в частині позовної вимоги щодо визнання недійсним протоколу електронного аукціону;

- надати роз`яснення, яким саме чином та з дотриманням яких саме вимог чинного процесуального законодавства ТОВ Мета-Імпекс повинно виконати пункт 3 резолютивної частини ухвали від 04.04.2019р. у справі №904/4166/18, якою зобов`язано ТОВ Мета-Імпекс надати належним чином оформлену заяву про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду в частині позовної вимоги щодо визнання недійсним протоколу електронного аукціону від 13.08.2018р. № UA-ЕА-2018-08-23-000159-b, з урахуванням того, що судом в ухвалі від 04.04.2019 не зазначено, які вимоги ГПК України до заяв з процесуальних питань були порушені (недотримані) ТОВ Мета-Імпекс при подачі заяви від 04.04.2019р. про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду в частині позовної вимоги щодо визнання недійсним протоколу електронного аукціону від 13.08.2018р. № UА-ЕА-2018-08-23-000159-b

Дослідивши матеріали цієї заяви, місцевий господарський суд дійшов висновку, що ухвала суду від 04.04.2019р. про відмову у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Мета - Імпекс" про залучення до участі у справі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмета спору на стороні відповідача-2 за зустрічним позовом від 04.04.2019р. №20 та оголошення перерви у підготовчому засіданні 17.04.2019р., не належить до рішень, право на роз`яснення яких передбачено статтею 245 Господарського процесуального кодексу України, що є підставою для відмови у прийнятті відповідної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Мета - Імпекс".

Колегія суддів, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, погоджується з висновками суду попередньої інстанції щодо наявності підстав для відмови у прийнятті заяви , з огляду на таке.

Статтею 245 Господарського процесуального кодексу України передбачено право учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця на роз`яснення судового рішення, ухваленого по суті спору, коли його зміст викладено не чітко, його положення незрозумілі, внаслідок чого виконання такого рішення викликає труднощі чи стає неможливим.

Виходячи із змісту наведеної норми, роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання.

Право роз`яснення рішення належить суду, який його ухвалив, якщо рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання ( ч. 2 ст. 245 Господарського процесуального кодексу України) .

Таким чином, із зазначеної норми вбачається, що роз`ясненню підлягають ті рішення, які підлягають виконанню, порядок здійснення якого визначено Законом України "Про виконавче провадження", тобто судове рішення, яким спір вирішено по суті.

Аналогічна правова позиція наведена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.07.2018р. у справі № 461/1930/16-ц, в ухвалі від 03.09.2018р. у справі № 638/11634/17 (К/9901/4439/17), в ухвалі Верховного Суду від 09.09.2019р. у справі № 906/763/18.

Враховуючи, що ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 04.04.2019р. у справі № 904/4166/18 не може бути об`єктом роз`яснення у розумінні господарського процесуального закону, колегія суддів вважає, що Господарський суд дійшов вірного висновку щодо відмови у прийнятті до розгляду заяви про роз`яснення ухвали суду.

Згідно зі ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі "Бруманеску проти Румунії" дійшов висновку про те, що принцип правової визначеності є одним із фундаментальних аспектів верховенства права, і для того, щоб судове рішення відповідало вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно, щоб воно було розумно передбачуваним. Отже, забезпечення єдності судової практики є нічим іншим, як реалізацією принципу правової визначеності.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Редакція газети "Правоє дело" та Штекель проти України" зазначено, що в рішенні національного суду є можливим посилання на рішення українських судів, у яких останні схильні до відповідного тлумачення законодавчих положень, котрими врегульовані подібні відносини, або в яких був загальний підхід у таких справах (п.56), та, що відповідне тлумачення або загальних підхід національних судів у таких справах має впливати на прийняття рішення в подібних відносинах.

Зазначені позиції Європейського суду з прав людини знайшли своє відображення у положеннях частини 4 ст. 236 ГПК України, яка кореспондується з положеннями ч.6 ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", та якою встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Викладені в апеляційній скарзі аргументи Скаржника не можуть бути підставами для скасування оскаржуваної у справі ухвали, оскільки вони суперечать положенням процесуального законодавства та не спростовують обґрунтованих висновків місцевого суду.

Відповідно ст. 269 ГПК України, переглядаючи в апеляційному порядку судові рішення, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги наведені положення законодавства, колегія суддів зазначає, що підстав для скасування оскарженої ухвали не вбачається.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, згідно вимог ст. 129 ГПК України,

витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Скаржника.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання заяви на судове рішення, яке не підлягає роз`ясненню, або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 269, 270, 273, 275 - 285, 287 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мета-Імпекс" залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2019р. у справі № 904/4166/18 залишити без змін.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на Скаржника.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у двадцятиденний строк до Верховного Суду.

Повний текст складено 24.10.2019 р.

Головуючий суддя І.М.Кощеєв

Суддя І.Л. Кузнецова

Суддя І.М. Подобєд