ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2019 р. Справа№ 920/1106/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Агрикової О.В.

суддів: Чорногуза М.Г.

Хрипуна О.О.

секретар судового засідання Мельничук О.С.,

за участю представників:

від позивача: Матюха Д.М.,

від відповідача: Черненко Д.О.;

від третьої особи-1: не з'явились;

від третьої особи-2: не з'явились;

від третьої особи-3: не з'явились;

від третьої особи-4: не з'явились;

від третьої особи-5: Мезенцева О.П.,

Розглянувши апеляційну скаргу Глухівського дочірнього агролісогосподарського підприємства «Глухівський агролісгосп»,

на рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2019 року (повний текст рішення складено 01.07.2019 року)

у справі № 920/1106/17 (головуюча суддя - Котельницька В.Л.; судді: Резніченко О.Ю., Джепа Ю.А.)

За позовом Державної екологічної інспекції в Сумській області

до Глухівського дочірнього агролісогосподарського підприємства «Глухівський агролісгосп»,

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача:

1. Білокопитівська сільська рада,

2. Привільська сільська рада,

3. Дунаєцька сільська рада,

4. Шалигинська селищна рада,

5. Сумська обласна рада,

про стягнення 540 540,24 грн., -

ВСТАНОВИВ:

У 2017 році Державна екологічна інспекція в Сумській області звернулася до Господарського суду Сумської області з позовом до Глухівського дочірнього агролісогосподарського підприємства «Глухівський агролісгосп» (далі за текстом - Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп») про стягнення 540 540,24 грн.

В обґрунтування заявлених вимог Державна екологічна інспекція в Сумській області посилається на те, що самовільною вирубкою лісу було завдано шкоду у заявленому до стягнення розмірі.

Рішенням Господарського суду Сумської області від 26.06.2019 року позовні вимоги задоволено частково. Присуджено до стягнення:

- з Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп» шкоду у сумі 89 238,27 грн., завдану внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 26 771,48 грн. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 17 847,65 грн. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 44 619,14 грн. - до місцевого бюджету Шалигинської об'єднаної територіальної громади, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Шалигинської об'єднаної територіальної громади,

- з Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп» шкоду у сумі 41 316,28 грн., завдану внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 12 394,88 грн. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 8 263,26 грн. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 20 658,14 грн. - до місцевого бюджету Білокопитівської сільської ради, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Білокопитівської сільської ради,

- з Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп» шкоду у сумі 49 304,30 грн., завдану внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 14 791,29 грн. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 9 860,86 грн. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 24 652,15 грн. - до місцевого бюджету Дунаєцької сільської ради, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Дунаєцької сільської ради,

- з Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп» шкоду у сумі 188 598,04 грн., завдану внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 56 579,41 грн. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 37 719,61 грн. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 94 299,02 грн. - до місцевого бюджету Шалигинської об'єднаної територіальної громади, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Шалигинської об'єднаної територіальної громади,

- з Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп» на користь Державної екологічної інспекції у Сумській області витрати на сплату судового збору в сумі 5 526,48 грн.

Задовольняючи позовні вимоги частково, місцевй господарський суд вказав, що позовні вимоги підтверджені наявними у справі доказами та не спростовані відповідачем, однак, суд не може прийняти наданий позивачем розрахунок як такий, що підтверджує розмір заподіяної відповідачем шкоди незаконною порубкою лісу у розмірі 163 748,36 грн., факт якої встановлено Актом позапланової перевірки за період з 01.11.2016 року по 07.11.2016 року, оскільки цей розрахунок здійснений до початку проведення позапланової перевірки особою, яка не зазначена в Акті перевірки.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Глухівське ДАП «Глухівський агролісгосп» подало до Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій просить рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2019 року у справі № 920/1106/17 скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги Глухівське ДАП «Глухівський агролісгосп» вказує про порушення норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права; вважає, що рішення місцевого господарського суду є необґрунтованим, оскільки Державна екологічна інспекція у Сумській області не обґрунтувала своє право на звернення до господарського суду. Відповідач зазначає, що, станом на дату звернення позивача до господарського суду першої інстанції, досудове розслідування щодо незаконного порубу завершено не було, винних осіб не встановлено; станом на дату звернення з апеляційною скаргою кримінальне провадження по факту незаконного порубу дерев закрито, винних осіб не встановлено, а відтак, позивач необґрунтовано звинуватив Глухівське ДАП «Глухівський агролісгосп» в незаконному порубі та безпідставно подав позов до суду. Крім того, вважає, що судом було взято до уваги неналежні докази, а також відмовлено у задоволенні клопотання про проведення екологічної експертизи з порушенням процесуальних вимог ГПК України.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2019 року сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Агрикова О.В., судді Хрипун О. О. , Чорногуз М. Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп» на рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2019 року у справі № 920/1106/17, призначено справу до розгляду у судовому засіданні.

18.09.2019 року від Державної екологічної інспекції у Сумській області надійшов Відзив на апеляційну скаргу, у якому проти поданої Глухівським ДАП «Глухівський агролісгосп» апеляційної скарги заперечує, просить залишити її без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - без змін, як законне та обґрунтоване.

18.09.2019 року від Сумської обласної ради надійшов Відзив на апеляційну скаргу, у якому третя особа надає пояснення по суті справи, просить розглядати справу без участі її представника.

У судовому засіданні представник Глухівським ДАП «Глухівський агролісгосп» подану апеляційну скаргу підтримав за наведених у ній підстав, просив її задовольнити, рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2019 року у справі № 920/1106/17 скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Представник Державної екологічної інспекції у Сумській області проти апеляційної скарги заперечив за наведених у Відзиві на неї підстав, просив залишити її без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - без змін, як законне та обґрунтоване.

Представник Сумської обласної ради у вирішенні апеляційної скарги поклався на розсуд суду.

Інші учасники судового провадження уповноваженого представника в судове засідання апеляційної інстанції не направили, хоча про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені належним чином. Враховуючи, що явку учасників справи не було визнано обов'язковою, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності в судовому засіданні уповноважених представників учасників справи, які не з'явилися.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно зі ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Як свідчать матеріали справи та встановлено місцевим господарським судом, 19.10.2000 року, п. 1 та пп. 1.1 рішення Сумської обласної ради від «Про вилучення і надання земельних ділянок для несільськогосподарських потреб» вирішено вилучити та надати в постійне користування землі сільських, селищних та міських рад Сумської області дочірнім агролісогосподарським підприємствам Сумського обласного комунального агролісогосподарського підприємства «Сумиоблаголіс» для ведення лісового господарства в розрізі суб'єктів земельних відносин по площах та угіддях згідно з додатком (т. 1, а.с. 124).

08.08.2016 року, Листом (вих. № 449) Сумське обласне комунальне агролісогосподарське підприємство «Сумиоблагроліс», на Запит Державної екологічної інспекції у Сумській області від 03.08.2016 року (вих. № 2205/09-23) щодо надання інформації скільки агролісогосподарських підприємств займаються веденням лісового господарства, чи є дані підприємства постійними лісокористувачами і чи здійснюють вони спеціальне використання лісових ресурсів, повідомило, що ряду агролісогосподарських підприємств області, в т.ч. Глухівському ДАП «Глухівський агролісгосп», було надано в постійне користування для ведення лісового господарства землі сільських, селищних та міських рад Сумської області. Агролісогосподарські підприємства в межах своїх повноважень оформляють спеціальні дозволи на використання належних їм лісових ресурсів (лісорубні квитки) (т. 1, а.с. 126).

10.06.2016 року ресурсів Глухівським ДАП «Глухівський агролісгосп» було складено відомість переліку дерев, призначених під вибіркову санітарну рубку (ВСР) у кварталі 122 виділ 10, відповідно до якої в рубку відведено (вимічено) та взято 33 (тридцять три) дерева породи сосна звичайна. Після чого на цю рубку був виписаний лісорубний квиток від 16.06.2016 серія 02 ЛКБ № 517444.

В ході здійснення Державною екологічною інспекцією в Сумській області контрольного переліку дерев від 01.11.2016 року встановлено, що в кв. 122, вид. 10 фактично було зрубано 50 (п'ятдесят) дерев породи сосна звичайна, внаслідок чого незаконно було зрубано 17 дерев без спеціального дозволу (лісорубного квитка) на ці дерева.

05.07.2016 року Глухівським ДАП «Глухівський агролісгосп» було складено відомість переліку дерев, призначених під вибіркову санітарну рубку (ВСР) у кварталі 119 виділ 26, відповідно до якої в рубку було взято відведено (вимічено) 59 (п'ятдесят дев'ять) дерев, з яких 57 - дуб звичайний та 2 - осики. Після чого на цю рубку був виписаний лісорубний квиток від 05.07.2016 серія 02 ЛКБ № 517450.

В ході здійснення Державною екологічною інспекцією в Сумській області контрольного переліку дерев від 01.11.2016 року встановлено, що в кв. 119, вид. 26 фактично було зрубано 65 (шістдесят п'ять ) дерев, з яких 61 - дуб звичайний, 2 - крушини та 2 - в'яза, внаслідок чого незаконно було зрубано 8 дерев без спеціального дозволу (лісорубного квитка) на ці дерева.

15.01.2016 року Глухівським ДАП «Глухівський агролісгосп» було складено відомість переліку дерев, призначених під вибіркову санітарну рубку (ВСР) у кварталі 129 виділ 48, відповідно до якої в рубку відведено (вимічено) та взято 37 (тридцять сім) дерев, з яких 34 - дуб звичайний та 3 - осики. Після чого на цю рубку був виписаний лісорубний квиток від 18.01.2016 серія 02 ЛКБ № 275681.

В ході здійснення Державною екологічною інспекцією в Сумській області контрольного переліку дерев від 07.11.2016 встановлено, що в кв. 129, вид. 48 фактично було зрубано 44 (сорок чотири ) дерева, з яких 33 - дуб звичайний, 3 - берези, 4 - береста та 4 - осики, внаслідок чого незаконно було зрубано 7 дерев без спеціального дозволу (лісорубного квитка) на ці дерева.

12.01.2016 року Глухівським ДАП «Глухівський агролісгосп» було складено відомість переліку дерев, призначених під вибіркову санітарну рубку (ВСР) у кварталі 148 виділ 59, відповідно до якої в рубку відведено (вимічено) та взято 61 (шістдесят одне) дерево, з яких 17 - дуб звичайний, 40 - акація та 4 - клени. Після чого на цю рубку був виписаний лісорубний квиток від 14.01.2016 серія 02 ЛКБ № 275679.

07.11.2016 року, під час контрольного переліку дерев, Державною екологічною інспекцією в Сумській області було встановлено, що в кв. 148, вид. 59 фактично без спеціального дозволу (лісорубного квитка) було зрубано 98 (дев'яносто вісім) дерев, з яких 32 - дуб звичайний, 60 - акація та 6 - кленів, внаслідок чого відповідачем незаконно було зрубано 37 (тридцять дев'ять) дерев.

Отже, в період 01.11.2016 року по 07.11.2016 року державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Приходьком І.О. та Красновою І.В. в присутності в.о. директора ГДАП «Глухівський агролісгосп» Пирлика В.М. було проведено позапланову перевірку по дотриманню вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісових ресурсів Глухівським ДАП «Глухівський агролісгосп», якою встановлено наступні порушення вимог природоохоронного законодавства у сфері використання лісових ресурсів:

1. У кварталі 122 виділ 10 ГДАП «Глухівський агролісгоп» в межах території Соснівської сільської ради, яка в подальшому увійшла до складу Шалигинської об'єднаної територіальної громади Глухівського району в рубку було взято (вимічено) 33 (тридцять три) дерева породи сосна звичайна.

В ході перевірки при здійсненні контрольного переліку пнів від зрубаних дерев встановлено, що відповідачем в кв. 122 , вид. 10 фактично було зрубано 50 (п'ятдесят) дерев породи сосна звичайна в наслідок чого відповідачем незаконно було зрубано 17 дерев без спеціального дозволу (лісорубного квитка), чим порушено вимоги ст.ст. 19, 64, 65, 67, 68, 69 Лісового кодексу України та заподіяно шкоду в розмірі - 89 238,27 грн.;

2. В кварталі 119 виділ 26 ГДАП «Глухівський агролісгоп» в межах території Білокопитівської сільської ради Глухівського району в рубку було взято (вимічено) 59 (п'ятдесят дев'ять) дерев, з яких 57 - дуб звичайний та 2 - осики.

В ході перевірки при здійсненні контрольного переліку пнів від зрубаних дерев встановлено, що відповідачем в кв. 119, вид. 26 фактично було зрубано 65 (шістдесят п'ять ) дерев, з яких 61 - дуб звичайний, 2 - крушини та 2 - в'яза в наслідок чого відповідачем незаконно було зрубано 8 дерев без спеціального дозволу (лісорубного квитка), чим порушено вимоги ст.ст. 19, 64, 65, 67, 68, 69 Лісового кодексу України та заподіяно шкоду в розмірі - 41 316,28 грн.;

3. В кварталі 107 виділ 2, 3 ГДАП «Глухівський агролісгоп» в межах території Привільської сільської ради Глухівського району відповідачем не було забезпечено охорону лісових насаджень, внаслідок чого було здійснено вирубку 34 (тридцяти чотирьох) дерев, не відведених (вимічених) в рубку, без виписки лісорубного квитка на ці дерева, що є порушенням вимог ст.ст. 19, 64, 65, 67, 68, 69 Лісового кодексу України та заподіяно шкоду в розмірі - 163 748 грн. 36 коп.

4. В кварталі 129 виділ 48 ГДАП «Глухівський агролісгоп» в межах території Дунаєцької сільської ради Глухівського району в рубку було взято (вимічено) 37 (тридцять сім) дерев, з яких 34 - дуб звичайний та 3 - осики.

В ході перевірки при здійсненні контрольного переліку пнів від зрубаних дерев встановлено, що відповідачем в кв. 119 , вид. 26 фактично було зрубано 44 (сорок чотири) дерева, з яких 33 - дуб звичайний, 3 - берези, 4 - береста та 4 - осики в наслідок чого відповідачем незаконно було зрубано 7 дерев без спеціального дозволу (лісорубного квитка), чим порушено вимоги ст.ст. 19, 64, 65, 67, 68, 69 Лісового кодексу України та заподіяно шкоду в розмірі - 49 304,30 грн.;

5. В кварталі 148 виділ 59 ГДАП «Глухівський агролісгоп» в межах території Шалигинської селищної ради Глухівського району в рубку було взято (вимічено) 61 (шістдесят одне) дерево, з яких 17 - дуб звичайний, 40 - акація та 4 - клени.

В ході перевірки при здійсненні контрольного переліку пнів від зрубаних дерев встановлено, що відповідачем в кв. 148 , вид. 59 фактично було зрубано 98 (дев'яносто вісім ) дерев, з яких 32 - дуб звичайний, 60 - акація та 6 - кленів в наслідок чого відповідачем незаконно було зрубано 37 (тридцять дев'ять) дерев без спеціального дозволу (лісорубного квитка), чим порушено вимоги ст.ст. 19, 64, 65, 67, 68, 69 Лісового кодексу України та заподіяно шкоду в розмірі - 196 993,03 грн. (у наданому під час розгляду справи письмовому Поясненні (т. 2, а.с. 227-231) позивач вказав про неточність у розрахунку розміру завданої шкоди при незаконній порубці лісу у кв. 148 вид. 59, просив господарський суд вважати вірним розмір заподіяної шкоди 188 598,04 грн. 04 коп.).

Позапланова перевірка Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп» в період 01.11.2016-07.11.2016 року проводилась в присутності в.о. директора Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп» Пирлика В.М.

Акт позапланової перевірки від 01.11.2016-07.11.2016 року підписаний та отриманий в.о. директора Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп» Пирликом В.М. без будь-яких зауважень чи наявності зауважень до його змісту чи виявлених перевіркою порушень вимог лісового законодавства.

Місцевим господарським судом, при цьому, було зауважено, що, згідно з поясненнями представників відповідача, працівниками Глухівського агролісоспу у листопаді 2017 року були відкликані та визнані недійсними підписи, що містились у документах, складених у ході перевірки відповідача.

Однак, враховуючи, що відповідачем не підтверджено жодними доказами правомірності вчинення вказаних дій (відкликання підписів посадових осіб та визнання їх недійсними), суд не прийняв до уваги ці доводи відповідача та вважає, що акт позапланової перевірки був підписаний з боку відповідача без зауважень та відповідачем не було подано доказів оскарження вказаного акту перевірки у встановленому порядку.

Позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, здійснена на виконання постанови слідчого Глухівського ВПГУНП у Сумській області від 20.10.2016 року в рамках кримінального провадження від 16.09.2016 року № 0000995.

05.04.2017 року та 11.08.2017 року, до пред'явлення позову до місцевого господарського суду, Державна екологічна інспекція у Сумській області листами вих. № 910/09-22 та вих. № 2013/09-22 відповідно зверталась до Глухівського відділення поліції про надання інформації щодо встановлення винних осіб, причетних до порубу лісових насаджень, пред'явлення цивільних позовів до винних осіб про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу з наданням копій відповідних процесуальних документів.

Листами від 20.04.2017 року вих. № 6508/58/10-2017 та вих. 12336/58/10-17 Глухівське відділення поліції повідомило, що особи, причетні до порубу лісових насаджень, встановлені не були; досудове розслідування триває.

За наведених підстав Державна екологічна інспекція в Сумській області звернулась з позовом у цій справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Частиною 2 ст. 68 Закону України №Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено перелік порушень законодавства про охорону навколишнього природного середовища, за які може наступати відповідальність.

Згідно з ч. 3 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» також передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Особи, яким завдано такої шкоди, мають право на відшкодування неодержаних прибутків за час, необхідний для відновлення здоров'я, якості навколишнього природного середовища, відтворення природних ресурсів до стану, придатного для використання за цільовим призначенням.

Згідно зі ст. 70 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», визначення складу екологічних правопорушень і злочинів, порядок притягнення винних до адміністративної та кримінальної відповідальності за їх вчинення встановлюються Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ст. 16 Лісового кодексу України, право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Лісового кодексу України, у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Статтею 19 Лісового кодексу України визначено права та обов'язки постійних лісокористувачів. Так, постійні лісокористувачі зобов'язані, зокрема: забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів.

Відповідно до ст. 63 Лісового кодексу України, ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п. 5 ст. 64 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов'язані, серед іншого: здійснювати охорону лісів незаконних рубок.

На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом (ч. 4 ст. 69 Лісового кодексу України).

Статтею 86 Лісового кодексу України врегульовано порядок організації охорони і захисту лісів, який передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів в тому числі від незаконних рубок.

Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до ст. 89 Лісового кодексу України, охорону і захист лісів на території України здійснюють:

державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління;

лісова охорона інших постійних лісокористувачів і власників лісів.

Державна лісова охорона має статус правоохоронного органу.

Порядок діяльності державної лісової охорони та лісової охорони визначається положенням, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі ст. 90 Лісового кодексу України, основними завданнями державної лісової охорони є, зокрема забезпечення охорони лісів від незаконних рубок.

Виходячи зі змісту норм ст. ст. 19, 64, 86, 90 Лісового кодексу України, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Відповідно до положень ст. 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Отже, обов'язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов'язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об'єднаної палати Касаційного господарського суду від 09.09.2018 року у справі № 909/976/17.

Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

З врахуванням викладеного, оскільки, як встановлено судами попередніх інстанцій, Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп» як лісокористувач не забезпечило охорону і збереження лісового фонду на підвідомчій йому території, допустило самовільну вирубку лісу, чим було заподіяно матеріальну шкоду лісовому фонду України, господарський суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог про відшкодування шкоди завданої внаслідок порушення природоохоронного законодавства в сумі 17839,84 грн.

Згідно з ст. 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у ст. 1166 ЦК України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі елементи: 1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. 2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров'я тощо). 3. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об'єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. 4. Вина особи, що завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Відтак, допустивши незаконну рубку лісу, відповідач порушив вимоги п. 1 ч. 2 ст. 19 Лісового кодексу України, оскільки не виконав свого обов'язку здійснювати охорону лісів від незаконних рубок. На виконання положень ст. ст. 74 ГПК України та ч.2 ст. 1166 ЦК України Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп» не надало жодних доказів відсутності його вини та вчинення ним дій, спрямованих на збереження та охорону лісів, з метою недопущення самовільної рубки лісу. Причинний зв'язок між вчиненим порушенням та заподіяною шкодою полягає у тому, що внаслідок бездіяльності відповідача було заподіяно шкоду лісовим ресурсам.

Колегія суддів апеляційної інстанції, зважаючи на доводи апеляційної скарги, вважає за необхідне також відзначити, що законодавством про охорону навколишнього природного середовища передбачено дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову та кримінальну відповідальність за порушення лісового законодавства, які мають різні підстави застосування до особи правопорушника. Підставою позову у цій справі є наявність складу цивільного правопорушення у діях Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп», яке як лісокористувач не забезпечило охорону і збереження лісового фонду на підвідомчій йому території та допустило самовільну вирубку лісу. Відповідач помилково ототожнює зазначені види відповідальності (в цьому випадку йдеться про цивільно-правову відповідальність відповідача, а не про кримінальну відповідальність), а також підстави її настання, відтак, доводи апеляційної скарги з цього приводу та, зокрема, посилання на кримінальне провадження) не можуть бути прийняті до уваги.

Водночас, щодо доводів апеляційної скарги про те, що, згідно зі ст. 89 Лісового кодексу України, охорона лісів здійснюється державною лісовою охороною, колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу відповідача, що положеннями цієї ж статті визначено, що охорону і захист лісів на території України здійснюють лісова охорона інших постійних лісокористувачів і власників лісів, а відтак, Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп» як постійний лісокористувач зобов'язаний здійснювати охорону і захист лісів, наданих у його користування. Саме бездіяльність відповідача як постійного лісокористувача щодо забезпечення охорони і захисту наданих у його користування лісів є, серед іншого, підставою для покладення саме на нього цивільно-правової відповідальності.

За наведених підстав, позовні вимоги Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп» про стягнення завданої державі шкоди є законними та обґрунтованими, підтверджуються наявними у справі матеріалами та не спростовані відповідачем.

Щодо розміру шкоди, заявленої до стягнення, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком господарського суду першої інстанції про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.

Направленням Державної екологічної інспекції у Сумській області № 228/04 від 31.10.2016 року на позапланову перевірку Глухівського ДАП «Глухівський агролісгосп» в період часу з 01.11.2016 року по 07.11.2016 року були направлені державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняк Я.В., Бунякін Є.О., Краснова І.В. та Приходько І.О. При цьому, державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняк Я.В. та Бунякін Є.О. приймали участь у перевірці Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп» в період часу з 01.11.2016 року по 06.11.2016 року, а в останній день перевірки та на момент підписання Акту перевірки (07.11.2016 року) вони були відсутні у зв'язку з початком проведення ними планової перевірки ВДАП «Великописарівський агролісгосп» в період часу з 07.11.2016 року по 11.11.2016 року (згідно з наданими поясненнями), що підтверджується відповідним Направленням на планову перевірку ВДАП «Великописарівський агролісгосп» № 235/04 від 02.11.2016 року та Актом планової перевірки ВДАП «Великописарівський агролісгосп» від 07.11.-11.11.2016 року.

При цьому, як свідчать матеріали справи, польова перелікова Відомість дерев по кварталу 107 виділ 2,3, була складена державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняком Я.В. 16.09.2016 року, тобто в період, не передбачений перевіркою.

18.12.2017 року з даного приводу у державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняка Я.В. були відібрані пояснення, в яких останній пояснив, що Відомість ним складалась в період проведення позапланової перевірки Глухівський ДАП «Глухівський агролісгосп» в період часу з 01.11.2016 року по 06.11.2016 року, при її складанні ним була допущена описка в частині зазначення дати її складання, а саме « 16.09.2016».

Місцевим господарським судом встановлено і ця обставина підтверджується наявними у справі матеріалами, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняком Я.В. іншої дати (поза межами проведеної перевірки) було вказано дату 16.09.2016 року не тільки у польовій перерахунковій відомості дерев, а й у розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев на землях лісового фонду ДП «Глухівський агролісгосп» у кварталі 107 виділ 2, 3 Привільської сільської ради Глухівського району Сумської області, з якого вбачається, що він складений саме на підставі польової перелікової відомості від 16.09.2016 року, а тому не може вити визнано опискою.

За таких підстав, вказаний розрахунок не може бути прийнятий як такий, що підтверджує розмір заподіяної відповідачем незаконною порубкою лісу шкоди у розмірі 163 748,36 грн., факт якої встановлений Актом позапланової перевірки за період з 01.11.2016 року по 07.11.2016 року, оскільки цей розрахунок було здійснено до початку проведення позапланової перевірки особою, яка не зазначена в акті перевірки, а тому вимоги позивача в цій частині задоволенню не підлягають.

Крім того, враховуючи надане позивачем Пояснення (у якому уточнено розрахунок завданої відповідачем шкоди незаконною порубкою лісу у кварталі 148 виділ 59) правомірним є нарахування шкоди у сумі 188 598,04 грн.

Враховуючи, що ч. 18 ст. 2 Бюджетного кодексу України передбачено, що головними розпорядниками бюджетних коштів - є бюджетні установи в особі їх керівників, якими в цьому випадку є Білокопитівська, Дунаєцька сільські ради Глухівського району Сумської області та Шалигинська об'єднана територіальна громада, а також з огляду на ст. 29 та 69 Бюджетного кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що заявлені суми підлягають до стягнення на користь вказаних третіх осіб у відповідних розмірах.

Згідно з ч. 1 ст. 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення. Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 276 ГПК України).

Керуючись ст. ст. 253-254, 269, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Глухівського дочірнього агролісогосподарського підприємства «Глухівський агролісгосп» на рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2019 року у справі № 920/1106/17 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2019 року у справі № 920/1106/17 залишити без змін.

Повернути до Господарського суду Сумської області матеріали справи № 920/1106/17.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного суду у порядку та в строк передбаченими ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 17.10.2019 року.

Головуючий суддя О.В. Агрикова

Судді М.Г. Чорногуз

О.О. Хрипун