ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2019 року м. ОдесаСправа № 923/308/19
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Принцевської Н.М.;

суддів: Діброви Г.І., Колоколова С.І.

(Південно-західний апеляційний господарський суд, м.Одеса, проспект Шевченка, 29)

Секретар судового засідання: Соловйова Д.В.;

Від ФОП Зотіна А.Б. - Петренко Н.О., свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 496, від 07.10.10;

від Виробничого кооперативу "Торгівельно-заготівельна фірма "Дніпровець" - Бондар А.В., ордер серія ХС № 74428, від 29.09.19;

Представники інших учасників в судове засідання не з`явились.

розглянувши апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Зотіна Андрія Борисовича

на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019 (в частині призначення експертизи)

у справі №923/308/19

за позовом: Виробничого кооперативу "Торгівельно-заготівельна фірма "Дніпровець"

до відповідачів:

1.Херсонської міської ради

2.Фізичної особи-підприємця Зотіна Андрія Борисовича

3.Приватного підприємства "Футбольний клуб "Укррічфлот"

про: визнання недійсними та скасування пунктів рішення Херсонської міської ради та договорів оренд,

(суддя першої інстанції: Немченко Л.М., дата та місце прийняття ухвали: 15.08.2019, Господарський суд Херсонської області, м.Херсон, вул. Театральна, 18)

15.08.2019 ухвалою Господарського суду Херсонської області (суддя - Немченко Л.М.) по справі №923/308/19 призначено судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Товариству з обмеженою відповідальністю "Одеський регіональний центр незалежних експертиз".

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції в частині призначення експертизи, ФОП Зотін А.Б. звернувся до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019 скасувати в частині призначення судової земельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставлені наступні питання: 1) чи існує в межах земельної ділянки кадастровий номер: :01:001:1791 , яка визначена (зареєстрована) за поштовою адресою: АДРЕСА_1 , об`єкт віднесений будівельними нормами та містобудівними умовами до об`єктів нерухомого майна за класифікацією «будівля магазину»? 2) яка площа земельної ділянки необхідна для обслуговування існуючих об`єктів нерухомого майна розташованих на земельній ділянці кадастровий номер: :01:001:1791 , яка визначена (зареєстрована) за поштовою адресою: АДРЕСА_1 ?

Апелянт зазначив, що ухвала суду першої інстанції в частині призначення судової земельно-технічної експертизи щодо земельної ділянки кадастровий номер: :01:001:1791, яка надана в оренду ФОП Зотіну А.Б. є необґрунтованою, постановленою з порушенням норм процесуального права та такою, що підлягає скасуванню.

ФОП Зотін А.Б. стверджує, що питання про призначення експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Апелянт зазначає, що в ході судового розгляду надано докази, що даний розмір земельної ділянки визначений на підставі передпроектної документації будівництва по магазину по АДРЕСА_1 , із якої вбачається реконструкція належного ФОП Зотіну А.Б. нерухомого майна. Даним проектом передбачено розміщення магазину на земельній ділянці, площею 0,0220 га по АДРЕСА_1 .

Заявник апеляційної скарги вважає, що у даному випадку відсутні підстави для призначення судової земельно-технічної експертизи в частині питань, поставлених щодо земельної ділянки з кадастровим номером: :01:001:1791.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.09.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ФОП Зотіна Андрія Борисовича на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019 у справі №923/308/19.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 17.09.2019 справу №923/308/19 призначено до розгляду на 30.09.2019 о 14:00 год.

30.09.2019 Південно-західним апеляційним господарським судом постановлено ухвалу, якою апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Зотіна Андрія Борисовича на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019 у справі №923/308/19 прийнято до провадження колегією суддів Південно-західного апеляційного господарського суду у новому складі: головуючого судді: Принцевської Н.М., суддів-учасників колегії: Колоколова С.І., Діброви Г.І., а також призначено розгляд апеляційної скарги ФОП Зотіна Андрія Борисовича на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019 у справі №923/308/19 в режимі відеоконференції на 21.10.2019 на 10-00 год.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.10.2019 виправлено описку в п.п. 2 та 4 резолютивної частини ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 30.09.2019 та змінено дату і час проведення судового засідання з "21.10.2019 о 10-00" на " 23.10.2019 о 12-00".

Позивач не скористався своїм правом згідно ч.1 ст.263 Господарського процесуального кодексу України та не надав суду відзив на апеляційну скаргу, що згідно з ч.3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України не перешкоджає перегляду оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

В судове засідання 23.10.2019, яке проводилось в режимі відеоконференції, з`явився представник ФОП Зотіна А.Б . та Виробничого кооперативу «Торгівельно-заготівельна фірма «Дніпровець». Представник ФОП Зотіна А.Б. підтримав доводи, викладені ним в апеляційній скарзі, наполягав на її задоволенні та на скасуванні ухвали суду першої інстанції в частині, що стосуються земельної ділянки з кадастровим номером: :01:001:1791.

Представник позивача заперечував проти доводів апелянта, просив залишити скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Представники інших учасників в судове засідання не з`явились, не повідомивши суд завчасно про причини неявки. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Враховуючи викладене, а також зважаючи на те, що явка представників сторін судом обов`язковою не визнавалась, колегія суддів апеляційного господарського суду, з урахуванням ст. 120, ст. 202, ст. 270, ч. 2 ст. 273 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути справу за відсутністю представників, які не з`явились, за наявними в ній матеріалами.

За нормами ч.1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до вимог ч.1, ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Частиною 4 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Судом апеляційної інстанції встановлено наступне.

В квітні 2019 року Виробничий кооператив "Торгівельно-заготівельна фірма "Дніпровець" звернувся до Господарського суду Херсонської області з позовом до Херсонської міської ради Херсонської області про визнання недійсним та скасування рішення Херсонської міської ради від 30.11.2018 №1751 "Про затвердження документації із землеустрою та передачу в оренду земельних ділянок" в частині підпункту 1.5. та пункту 17; визнання недійсним договору, укладеного Херсонською міською радою з ФОП Зотіним Андрієм Борисовичем (ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) щодо земельної ділянки площею 0,0220 га, в м. Херсоні по вул. Миру, 33, під будівництво та обслуговування будівель торгівлі (під магазин), кадастровий номер земельної ділянки: :01:001:1791; визнання недійсним договору, укладеного Херсонською міською радою з Приватним підприємством "Футбольний клуб "Укррічфлот" щодо земельної ділянки площею 1,5997 га, в м. Херсоні по вул. Островське шосе, 36-а, під розміщення фізкультурно-оздоровчого центру з відкритими майданчиками, кадастровий номер земельної ділянки: :11:004:0168.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 10.05.2019 відкрито провадження у справі, залучено до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, фізичну особу-підприємця Зотіна Андрія Борисовича та Приватне підприємство "Футбольний клуб "Укррічфлот", як третю особу-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача; розгляд справи призначено в підготовчому засіданні на 09.07.2019.

15.08.2019 позивач звернувся до суду з заявою про залучення до участі у справі ФОП Зотіна А.Б. та ПП "Футбольний клуб "Укррічфлот" в якості співвідповідачів.

Крім того, 15.08.2019 позивач звернувся до місцевого господарського суду з клопотанням про призначення судової експертизи по даній справі.

В клопотанні про призначення судової експертизи позивач посилається на те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких перевірити мотиви викладені у позові неможливо, а також те, що позивачем не може бути наданий висновок експерта на власне замовлення з цих самих питань через відсутність у експерта правових підстав для дослідження земельної ділянки третіх осіб по справі.

Як зазначалося раніше, ухвалою Господарського суду Херсонської області по справі №923/308/19 призначено судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Товариству з обмеженою відповідальністю "Одеський регіональний центр незалежних експертиз".

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1) Чи існує в межах земельної ділянки кадастровий номер: :01:001:1791 , яка визначена (зареєстрована) за поштовою адресою: АДРЕСА_1 , об`єкт віднесений будівельними нормами та містобудівними умовами до об`єктів нерухомого майна за класифікацією «будівля магазину»?

2) Яка площа земельної ділянки необхідна для обслуговування існуючих об`єктів нерухомого майна розташованих на земельній ділянці кадастровий номер: :01:001:1791 , яка визначена (зареєстрована) за поштовою адресою: АДРЕСА_1

3) Чи наявні на земельній ділянці за кадастровим номером: :11:004:0168 , що визначена (зареєстрована) за поштовою адресою: АДРЕСА_2 об`єкти у вигляді земельних поліпшень (нерухомого майна, малих архітектурних форм, футбольного поля тощо)?

4) У випадку якщо земельні поліпшення існують, вказати деталізовану характеристику їх дислокації, приблизний момент створення/встановлення, прив`язки. Описати узагальнений план розташування земельної ділянки за кадастровим номером: :11:004 : 0168 , що визначена (зареєстрована) за поштовою адресою: АДРЕСА_2 , приближених до неї об`єктів, шляхи під`їзду тощо.

5) Яка площа земельної ділянки необхідна для обслуговування існуючих об`єктів нерухомого майна розташованих на земельній ділянці кадастровий номер: :11:004:0168 , що визначена (зареєстрована) за поштовою адресою: АДРЕСА_2 .

Також суд першої інстанції оскаржуваною ухвалою зупинив провадження у даній справі на час проведення судової експертизи.

В обґрунтування ухвали місцевий господарський суд зазначив, що клопотання позивача про призначення по справі судової експертизи підлягає задоволенню, оскільки відповідь на зазначені у клопотанні позивача питання безпосередньо впливають на вирішення спору.

Колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду не погоджується з висновком суду першої інстанції про необхідність в даному випадку призначення експертизи, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі ст. 76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст. 79 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень та які мають суттєве значення для правильного вирішення спору по суті.

Судова колегія зазначає, що питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Порядок призначення судових експертиз та експертних досліджень судовим експертам науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України та атестованим судовим експертам, що не працюють у державних спеціалізованих установах (далі - експерти), їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначаються, зокрема Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 N53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30.12.2004 N144/5), з урахуванням науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, також затверджених згаданим наказом Міністерства юстиції України.

Відповідно до п.1.2.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08 жовтня 1998 року та зареєстрованої в МЮУ 03 листопада 1998 року за №705/3145, основними видами (підвидами) експертизи є: інженерно-технічна: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; телекомунікаційна.

Відповідно до вказаної Інструкції завдання земельно-технічної експертизи, якими є:

- визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо);

- визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації;

- визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки;

- визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування);

- визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

З оскаржуваної ухвали суду першої інстанції вбачається, що суд першої інстанції призначив по справі земельно-технічну експертизу.

У відповідності до ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції: зокрема: про призначення експертизи, про зупинення провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Отже, підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, що мають значення для справи, для такого з`ясування необхідні спеціальні знання, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Із сукупності наведених норм вбачається, що призначення господарським судом судової експертизи є правом суду, а не його обов`язком. При цьому, як вже зазначалося, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування або наявні у справі докази є суперечливими. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Між тим, з матеріалів справи та змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що судом першої інстанції не були належним чином з`ясовані обставини, що мають значення для справи та не наведено обґрунтованих підстав для призначення у справі судової експертизи.

При цьому суд апеляційної інстанції зауважує, що наявність клопотання сторони про призначення експертизи у справі, за відсутності передбачених ст. 99 Господарського процесуального кодексу України умов, необхідних для її призначення, не є безумовною підставою для призначення судом відповідної експертизи.

Суд першої інстанції не навів належних обґрунтувань та мотивів необхідності призначення у справі судової експертизи, зазначивши лише те, що вважає за необхідне призначити по справі судову земельно-технічну експертизу та зупинити провадження у справі, при цьому суд не вказав для з`ясування яких обставин, що мають значення для справи, виникла необхідність призначення експертизи і чому наявні в матеріалах справи докази не дають змогу з`ясувати такі обставини справи.

Відповідно до ч.1 ст.100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч. 3 зазначеної статті ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Частиною 5 вказаної статті передбачено, що в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Проте оскаржувана ухвала, як вже зазначалося, не містить підстав проведення експертизи, як і не містить попередження експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Також в ухвалі не зазначено про направлення матеріалів справи експертній установі, якій доручено проведення експертизи.

Крім того, в ухвалі суду, яка оскаржується (п.6 резолютивної частини), суд зобов`язав сторони надати необхідні документи для проведення експертизи на вимогу судового експерта.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що відповідно до вимог ст.102 Господарського процесуального кодексу України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

У разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні.

У разі скасування судом ухвали про призначення експертизи призначений судом експерт зобов`язаний негайно повернути суду матеріали та інші документи, що використовувалися для проведення експертизи.

Проте, судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали було порушено вищевказані вимоги процесуального закону, що призвело до постановлення помилкової ухвали і, як наслідок, зупинення провадження.

Судова колегія вважає, що в даному випадку для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування у цій справі відсутня дійсна потреба у спеціальних знаннях, з огляду на що ухвала місцевого господарського суду в частині призначення експертизи підлягає скасуванню.

Крім того, відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України").

Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (§ 51 рішення Європейського суду з прав людини від 30 листопада 2006 року у справі "Красношапка проти України").

Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Зважаючи на викладене, колегія суддів не може визнати оскаржувану ухвалу в частині призначення експертизи і зупинення провадження обґрунтованою та такою, що винесена з дотриманням норм процесуального права, адже необґрунтоване призначення судової експертизи призвело до прийняття судом передчасної ухвали про зупинення провадження у справі.

Разом з тим, як вбачається з апеляційної скарги ФОП Зотіна А.Б., апелянт оскаржує ухвалу суду першої інстанції лише в частині питань 1-2, що стосуються земельної ділянки кадастровий номер: :01:001:1791, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.п. 1, 4 ч.1 ст. 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на зазначене, судова колегія вважає, що апеляційна скарга Фізичної особи-підприємця Зотіна Андрія Борисовича на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019 у справі №923/308/19 є обґрунтованою та такою, що підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції в частині призначення судової експертизи та зупинення провадження по справі - скасуванню на підставі п.4 ст. 280 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з неправильним застосуванням норм процесуального права, які призвели до прийняття помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, місцевий господарський суд, приймаючи оскаржувану ухвалу, порушив норми процесуального права, а тому вказану ухвалу слід скасувати та направити справу для подальшого розгляду до суду першої інстанції відповідно до ч. 3 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку із скасуванням ухвали місцевого господарського суду з числа зазначених у ч. 3 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України, розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, має здійснюватися судом першої інстанції за результатами розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 269-271, 273, 275, 280-284, 287 Господарського процесуального кодексу, Південно-західний апеляційний господарський суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Зотіна Андрія Борисовича на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019 у справі №923/308/19 задовольнити частково.

Ухвалу Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019 у справі №923/308/19 в частині призначення судової експертизи та зупинення провадження - скасувати.

Справу №923/308/19 передати на розгляд до Господарського суду Херсонської області.

Постанова набирає законної з дня її прийняття та не підлягає оскарженню.

Повний текст постанови складено та підписано 25.10.19.

Головуючий суддя Н.М. Принцевська

Судді: Г.І. Діброва

С.І. Колоколов