ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

24.10.2019 м. ДніпроСправа № 904/2309/19

За позовом Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" (49000, м. Дніпро, вул. Героїв Крут, буд. 16-А)

про стягнення коштів у розмірі 428 701,67 грн.

Суддя Бондарєв Е.М.

за участю секретаря судового засідання Найдьонов Є.О.

Представники:

Від позивача: Дерило В.Г., довіреність №7/10-3750 від 21.12.2018, представник

Від відповідача: Бичков В.В., ордер ДП №626/001 від 19.06.2019, адвокат

СУТЬ СПОРУ:

Дніпровська міська рада 03.06.2019 звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" неотриманої орендної плати у розмірі 428 701,67 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що підчас перевірки 07.02.2018 земельної ділянки за адресою: м. Дніпро, вул. Героїв Крут, 16-А за якою знаходиться відповідач, групою по самоврядування контролю за використанням та охороною земель було встановлено неправомірне користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, що призвело до понесення позивачем збитків у вигляді неотримання ним доходу від орендної плати.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №904/2309/19, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 02.07.2019.

До суду 21.06.2019 відповідачем подані заперечення проти розгляду справи у спрощеному провадженні посилаючись на те, що ця справа для відповідача має особливе значення, оскільки позивач тривалий час утримував а потім незаконно повернув землевпорядну документацію що унеможливило укладання договору оренди земельної ділянки під час дії першого рішення Дніпропетровської міської ради № 120/64 від 03.06.2015 строком дії два роки, а на цей час продовжує протиправно створювати перепони для його укладання шляхом покладання на відповідача обов`язку узгоджувати межі суміжної земельної ділянки з іншими землекористувачами, тоді як ними є сам позивач. Спір у сфері землекористування не можна віднести до нескладного спору. Відповідач стверджує, що ця справа становить і значний суспільний інтерес, оскільки позивач є органом місцевого самоврядування, має відкрито інформувати громаду про свою діяльність та недоліки в роботі з питань землекористування, що є в цій справі, та у разі розгляду справи у спрощеному провадженні процесуальний строк розгляду справи обмежений законом, що може призвести до неможливості отримати, дослідити всі докази, не допитати свідків у справі та сформувати помилкову судову практику господарського суду.

До суду 26.06.2019 позивачем подана заява про забезпечення позову, згідно якої позивач просить накласти арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" в розмірі 428 701,67 грн., які знаходяться в банківських установах та на рахунках відповідача, інформація про які буде виявлена Державною виконавчою службою або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову. Згідно з поданої заяви позивач стверджує, що враховуючи значний розмір заборгованості відповідача, навмисне ухилення від плати за користування землею, заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача у розмірі 428 701,67 грн. є співмірними і пов`язаними з предметом позову та можуть потенційно забезпечити виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Ухвалою суду від 27.06.2019 Дніпровській міській раді у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог посилаючись на те, що позивач унеможливив оперативне справляння орендної плати та створив умови за яких суттєво ускладнив набуття відповідачем статусу нового орендаря за договором укладеним попереднім власником майна в погоджених межах земельної ділянки, на тих самих умовах, з власної необережності або умислу не отримує оренду плату яка сплачується за договором оренди стороною за яким відповідач не став через розірвання його самим позивачем, а згодом через сплив строку його дії.

Вирішуючи спір про стягнення збитків, завданих користуванням земельною ділянкою без оформлення правовстановлюючих документів на землю, відповідач просить суд докладно з`ясувати причини не оформлення чи несвоєчасного оформлення відповідного землекористування та обставини, пов`язані із вжиттям відповідачем усіх залежних від нього заходів щодо одержання документів, які посвідчують право землекористування.

Також відповідач просить суд надати додатковий час для подання доказів та викликати в якості свідків:

- інженера-геодезиста ОСОБА_1 , який зробив кадастрову зйомку;

- ОСОБА_2 , копію довіреності якої позивач додав до позову, яка була присутньою 21.06.2018 на засіданні комісії з визначення розміру збитків.

Крім того, відповідач просить суд залучити до участі в справі на стороні позивача Управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області у складі якого було Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську (на цей час має статус відділу) через відмову у погодженні проектної документації для з`ясування правомірності чи неправомірності дій чи бездіяльності відповідача під час погодження меж спірної земельної ділянки з особами які не є власниками чи землекористувачами саме суміжних ділянок із спірною земельною ділянкою хоча і мають чи мали майнові права на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, яке розташоване поруч з земельною ділянкою відповідача.

Відповідачем 02.07.2019 долучено до матеріалів справи копію проектної документації щодо відведення земельної ділянки виготовленої Товариством з обмеженою відповідальністю "Градзем", а також лист відділу у м. Дніпро ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 01.07.2019 №29-4-0-38-1006/107-19.

У судовому засіданні 02.07.2019 представник позивача підтримав заперечення відповідача проти розгляду справи у спрощеному провадженні.

Внаслідок складності цього спору та у зв`язку з необхідністю визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, 02.07.2019 суд визнав доцільним перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 16.07.2019.

Позивачем до суду 16.07.2019 подана відповідь на відзив де зазначає, що у зв`язку із зміною судової практики та зв`язку із тим, що у вказаних справах предметом позову є стягнення з власника об`єкта нерухомого майна безпідставно збережених коштів орендної плати на підставі статей 1212, 1214 Цивільного кодексу України за фактичне користування без належних на те правових підстав, земельною ділянкою та для підтвердження розміру безпідставно збережених коштів орендної плати, на підставі рішення виконавчого комітету Дніпровської міської ради від 19.02.2019 за № 221 та положення про комісію з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використані земельних ділянок Комісією з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді здійснено розрахунки безпідставно збережених коштів орендної плати.

Позивач вважає, що відповідач, як фактичний користувач земельної ділянки, не сплачуючи коштів за користування земельною ділянкою, позбавляє міську раду, як власника землі, ефективного використання права комунальної власності та отримання місцевим бюджетом відповідного доходу, що може бути використано для задоволення нагальних потреб міста. Окрім того, позивач у даній справі має надати докази існування протягом зазначеного в позові періоду земельної ділянки як об`єкта цивільних прав у розумінні та визначенні земельного законодавства, реальної можливості передачі позивачем цієї земельної ділянки в оренду відповідно до Закону України "Про оренду землі" у зазначений період, а також обґрунтованість розрахунку стягуваної суми (збереженого відповідачем за рахунок позивача майна (коштів)). Аналогічна позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 14.02.2019 у справі № 922/391/18. Ураховуючи вищевикладене, відповідач, як фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі ст. 1212 Цивільного Кодексу України.

У судовому засіданні 16.07.2019 оголошувалась перерва до 30.07.2019.

До суду 26.07.2019 подані заперечення відповідача де останній зазначає, що оскільки позивач не довів факт незаконного збереження відповідачем коштів та не надав належних та допустимих доказів такого незаконного збереження, то законне та просте володіння, розпорядження відповідачем національною валютою України, в тому числі для сплати податків та зборів, виплати заробітної плати, користування запозиченими кредитними коштами ніколи не свідчило та не свідчить про виникнення підстав для відшкодування збитків. Крім того, відповідач звертає увагу що збитки в розмірі неодержаної орендної плати за землю можуть визначатися виключно у разі, коли є законні та достатні підстави визначити розмір самої орендної плати. Розмір орендної плати визначається на дату укладання договору та в подальшому виключно на підставі додаткової угоди, а не в односторонньому порядку розрахунковим методом. Іншого способу законом не передбачено.

У судовому засіданні 30.07.2019 підготовче засідання відкладено до 02.09.2019.

Відповідачем до суду 28.08.2019 подані додаткові пояснення де вказує, що в розумінні ст. 1212 Цивільного кодексу України шкода має бути завдана позивачу саме внаслідок незаконного набуття чи збереження відповідачем майна позивача та за рахунок останнього. Позивач не довів, що відповідач незаконно набув кошти належні саме позивачу.

Щодо нібито незаконного зберігання відповідачем коштів позивач не надав доказів, що до звернення до суду він був їх власником або відповідач отримав їх саме для передачі позивачу на законних підставах, але не виконав свої зобов`язання з їх передачі та втратив право їх утримувати. Але при цьому слід ще довести, що вказані кошти збережені відповідачем, а не витрачені. Які кошти позивач вважає незаконно збереженими та чи є вони у відповідача взагалі позивач у позові не зазначив. Шкода не може бути абстрактною, так само як і шкода. Не може бути абстрактними і кошти які нібито незаконно набуті чи збережені. Позивач має довести незаконність набуття чи збереження майна відповідачем, як того вимагає пункт 4 частини 3 ст. 1212 Цивільного кодексу України. Таким чином, позивач вимагає відшкодування йому шкоди в розмірі коштів які нібито чи то набув, чи то незаконно зберіг відповідач, але не заявляє вимоги про їх повернення чи витребування, якщо вони дійсно належать чи належали йому та нібито незаконно набуті чи зберігаються відповідачем. У зв`язку з чим відповідач стверджує, що вбачається відсутність причинно-логічного та правового зв`язку між обставинами справи та позовними вимогами.

У підготовчому засіданні 02.09.2019 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 17 вересня 2019 року о 10 год. 00 хв.

Відповідачем 05.09.2019 долучено до матеріалів справи лист до Дніпровської міської ради щодо укладення мирової угоди у справі №904/2309/19.

У підготовчому засіданні 17.09.2019 оголошено перерву до 26 вересня 2019 року о 14 год. 30 хв.

Відповідачем до суду 26.09.2019 подані пояснення де вказує, що в цій справі позивач вимагає відшкодування шкоди саме на підставі пункту 4 частини 3 ст. 1212 Цивільного кодексу України, вимог на підставі ч. 1 ст. 1212 Цивільного кодексу не заявляє, але, в такому випадку у відповідача постають певні питання.

У підготовчому засіданні 26.09.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в засіданні на 24.10.2019 о 12:00 год.

У судовому засіданні 24.10.2019 представник позивача звернувся до суду із заявою про продовження строку розгляду справи на 60 днів у зв`язку із особливою діяльністю позивача.

Представник відповідача підтримав заяву позивача про продовження строку розгляду справи.

Суд з метою належного виконання свого процесуального обов`язку щодо розгляду справи по суті, керується ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, що кореспондується із ст. 129 Конституції України, за якою однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Згідно зі ст. 114 Господарського процесуального кодексу України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

За приписами ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У відповідності до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (§51 рішення Європейського суду з прав людини від 30 листопада 2006 року у справі "Красношапка проти України").

Враховуючи вищенаведені обставини, суд, для надання можливості сторонам скористатися своїм процесуальним правом на врегулювання спору, вважає за необхідне оголосити перерву з урахуванням розумності строків розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 114, 120, 121, 194, 195, 216, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк розгляду справи на 60 днів.

2. Оголосити перерву до 03 грудня 2019 року о 10:00 год., яке відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області за адресою: 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1, 2-й поверх, кабінет № 2-209.

3. Викликати у судове засідання повноважних представників учасників справи, визнавши їх явку обов`язковою.

4. Роз`яснити учасникам справи про обов`язок повідомити суд про причини неявки та про наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, а саме:

- неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею;

- якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

- у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

5. Роз`яснити учасникам, що відповідні заяви по суті справи повинні відповідати вимогам ст. 161-168 Господарського процесуального кодексу України та мають бути подані у строк, визначений в ухвалі.

6. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170, 251 Господарського процесуального кодексу України.

7. Роз`яснити учасникам судового процесу наступне.

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

8. Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі з сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz.

9. Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 24.10.2019.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 та ст. 255 Господарського процесуального кодексу України оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя Е.М. Бондарєв