УХВАЛА

23 жовтня 2019 року

м. Київ

Справа № 46/436-б

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Огороднік К.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019

у справі №46/436-б

за заявою Державного агентства резерву України

до Державної акціонерної компанії «Укрресурси»

про банкрутство, -

ВСТАНОВИВ:

Головного управління ДФС у м. Києві звернулось до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 у справі №46/436-б та клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суддею-доповідачем встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.ст.287-291 ГПК України, з огляду на таке.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п. 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду підлягає сплаті судовий збір за ставкою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 визначено в розмірі 1 921 грн.

Відтак, оскаржуючи до Верховного Суду ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 у справі №46/436-б ГУ ДФС у м. Києві належало сплатити судовий збір в розмірі 1921,00 грн.

Проте до матеріалів касаційної скарги ГУ ДФС у м. Києві не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі та заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття Верховним Суд рішення у даній справі з посиланням на скрутне фінансове положення.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" визначено перелік умов, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Оскільки за змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено можливості для клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору юридичним особам, клопотання ГУ ДФС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню в силу закону.

Крім того, положеннями статті 291 ГПК України передбачено, що особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

До матеріалів касаційної скарги ГУ ДФС у м. Києві, яка надійшла до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, долучено докази направлення копії касаційної скарги і доданих до неї документів боржнику та арбітражному керуючому Куделі М.О., доказів, які б підтверджували факт надіслання копії касаційної скарги і доданих до неї документів ініціюючому кредитору - Державному агентству резерву України не надано.

Неповідомлення інших учасників справи про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені у статті 2 ГПК України.

Отже, подана ГУ ДФС у м. Києві касаційна скарга не відповідає вимогам ст. 290 ГПК України щодо її форми.

Відповідно до ч.2 та ч. 5 ст. 292 та ст.174 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення скаржником недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

З огляду на таке, касаційна скарга ГУ ДФС у м. Києві на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 у справі №46/436-б підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків щодо поданої ним касаційної скарги.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для визначення судом чи було дотримано встановлений у ч. 2 ст.174 ГПК України строк на усунення недоліків касаційної скарги.

Згідно з частиною 4 ст. 174 та частиною 2 ст. 292 ГПК України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

На підставі викладеного та керуючись статтею 4 Закону України "Про судовий збір", статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 у справі №46/436-б - залишити без руху.

2. Надати Головному управлінню ДФС у м. Києві строк на усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме сплатити судовий збір у розмірі 1921,00 грн. та надати Суду відповідні докази здійснення такої оплати; надати докази надіслання копії касаційної скарги та доданих до неї документів ініціюючому кредитору - Державному агентству резерву України.

3. Роз`яснити Головному управлінню ДФС у м. Києві, що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Касаційного господарського суду

у складі Верховного Суду Огороднік К.М.