ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року м. Черкаси

справа № 925/308/18

Господарський суд Черкаської області у складі: головуючого - судді Скиби Г.М., за участю секретаря судового засідання Швидкої О.В., в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні розглянув справу за позовом заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури в інтересах держави

до відповідачів:

1) Лубенської сільської ради, Черкаська область, Кам`янський район, с. Лубенці, вул. Зозулевича, 38

2) товарної біржі Агропромислового комплексу Центральних областей України, м. Черкаси, вул. Смілянська, 131

3) ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

про визнання результатів аукціону недійсними, скасування протоколу аукціону, визнання договору купівлі-продажу недійсним, повернення нерухомого майна,

за участю повноважних представників сторін:

прокурор: Бутар В.С. - прокурор відділу - за посадою;

від відповідачів (рада): не з`явився;

(біржа): Нестерко І.О. - адвокат - за довіреністю;

гр. ОСОБА_1: особисто, особа встановлена.

30.03.2018р. заступник керівника Смілянської місцевої прокуратури звернувся до господарського суду Черкаської області в інтересах держави з позовом до Лубенської сільської ради, товарної біржі Агропромислового комплексу Центральних областей України, громадянки ОСОБА_1 , в якому просить суд:

- визнати недійсними результати аукціону з продажу приміщення ліквідованої загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 метрів квадратних, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та скасувати протокол цього аукціону від 17.03.2015;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , укладений 09.07.2015р. між Лубенською сільською радою та ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) повернути Лубенській сільській раді приміщення ліквідованої загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 метрів квадратних, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ;

- відшкодувати судові витрати.

Короткий опис руху справи:

30.03.2018р. прокурор звернувся в господарський суд Черкаської області з вимогами до відповідачів.

Позовна заява мотивована недотриманням вимог чинного законодавства під час реалізації спірного приміщення, що призвело до порушення інтересів держави у сфері розпорядження об`єктами комунальної власності.

Рішенням господарського Черкаської області від 09.07.2018р. (суддя Чевгуз О.В.) у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 06.02.2019р. рішення господарського Черкаської області від 09.07.2018р. залишено без змін.

Постановою Верхового Суду від 06.06.2019р. рішення господарського суду Черкаської області від 09.07.2018р. та постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.02.2019р. скасовано, справу направлено на новий розгляд.

Ухвалою господарського Черкаської області від 03.07.2019р. суддя Скиба Г.М. прийняв справу до свого провадження, призначив підготовче засідання.

Ухвалами господарського Черкаської області від 30.07.2019р. та від 08.08.2019р. підготовче засідання відкладено.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 15.08.2019р. закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 30.09.2019р. розгляд справи відкладено.

Відповідач (сільська рада), належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, участь своїх представників у судове засідання не забезпечив, витребувані документи не надав, про причини неявки суд не повідомив. Письмово просить розглянути вимоги за відсутності відповідача. Мотиви визнання позову не наведені.

В судовому засіданні:

- прокурор позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених в позовній заяві, та просив позов задовольнити;

- представник відповідача (біржа) проти задоволення позову заперечив повністю;

- відповідач ОСОБА_1 проти задоволення позову заперечила повністю;

- відповідач Лубенська сільська рада вимоги визнала письмово без пояснення та мотивів такого визнання. Посилається на недоотримання коштів в місцевий бюджет від продажу майна.

Інших доказів сторонами не подано.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, заслухавши пояснення прокурора та учасників, судом встановлено такі взаємовідносини сторін та обставини:

Кам`янським відділом Смілянської місцевої прокуратури в ході здійснення процесуального керівництва у кримінальному проваджені та за результатами вивчення стану законності при відчуженні об`єктів комунальної власності встановлені підстави для представництва інтересів держави в суді в порядку Закону України «Про прокуратуру» стосовно продажу приміщення бувшої Куликівської загальноосвітньої школи (адмінтериторія Лубенської сільської ради).

15.07.2014р. Лубенською сільською радою Кам`янського району прийнято рішення №30-7/VI «Про приміщення Куликівської ЗОШ» (а.с. 12 т.1) відповідно до якого вирішено приміщення ліквідованої Куликівської ЗОШ за адресою: с. Куликівка, вул. Гагаріна, 1 - вилучити з переліку об`єктів сільської комунальної власності та включити в перелік, що підлягають реалізації. Провести реалізацію приміщення у відповідності до проведеної незалежної грошової оцінки та чинного законодавства.

Організатором аукціону (розпорядником) була Лубенська сільська рада в особі сільського голови ОСОБА_2 . Між Товарною біржею та сільською радою був підписаний договір на організацію та проведення торгів з продажу майна від 12.01.2015р. (том 1 а.с. 51). Сільською радою було замовлено оцінку спірного аварійного приміщення ліквідованої школи до продажу на аукціоні.

На підставі цього рішення товарною біржею агропромислового комплексу центральних областей України 17.03.2015р. було проведено аукціон з продажу об`єкту комунальної власності - приміщення ліквідованої Куликівської загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (будівля одноповерхова нежитлова).

Стартова ціна лоту: 7855,00 грн. з врахуванням ПДВ. Крок аукціону: 785,50 грн. (10% від стартової ціни).

Оголошення про проведення торгів розміщено в газеті «Новини біржі» 25.02.2015р. для необмеженого кола зацікавлених осіб (том 1 а.с. 27-28) - тобто не менше, ніж за 20 днів до проведення торгів.

В аукціоні приймало участь два учасника: ОСОБА_1 (учасник №1) та ОСОБА_3 (учасник №2).

Згідно з протоколом аукціону №1 з продажу об`єкту комунальної власності від 17.03.2015р. (а.с. 13 т.1) переможцем вказаного аукціону став учасник №1, а саме: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Московським РУГУ МВС України в м. Києві 28 березня 1997 року).

Ціна продажу: 7855,00 грн. без врахування ПДВ.

За результатами проведеного аукціону 09.07.2015р. між Лубенською сільською радою (продавцем) та ОСОБА_1 (покупцем) було укладено договір купівлі-продажу приміщення (а.с. 14-17 т.1), за умовами якого передано у власність покупця нежитлову цегляну будівлю загальною площею 322,8 м2 з ганком бетонним, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Реєстрацію права приватної власності на приміщення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно проведено 09.07.2015р. (витяг з реєстру том 1 а.с. 18-19).

За твердженням прокурора, відчуження об`єкта комунальної власності проведено з порушенням вимог чинного законодавства, що стало причиною звернення прокурора до суду для захисту порушеного права громади при відчуженні комунального майна, його реалізації за реальною вартістю та отримання максимального прибутку від такого продажу;

- не оформлено право користування земельною ділянкою;

- не присвоєно кадастровий номер земельній ділянці під об`єктом;

Прокурор наполягає на визнанні недійним договору купівлі-продажу

майна за результатами аукціону, вилученні майна у покупця ОСОБА_1 та передачі його в сільську раду для проведення повторних торгів.

В обгрунтування вимог посилається на висновок судової експертизи (в кримінальній справі) про можливу вартість майна в 74200 грн. (том 1 а.с. 29-31).

Прокурор не пропонує - в який спосіб повернути сплачені покупцем грошові кошти та як компенсувати проведені набувачем майна покращення цього майна.

Відповідач (сільська рада) позовні вимоги визнала.

Відповідач (біржа) позовні вимоги заперечує та вказує на відсутність порушення чинного законодавства. Просить в позові відмовити.

Відповідач ОСОБА_1 вимоги заперечила та просить позові відмовити, оскільки набувач майна ставиться в нерівне становище з продавцем майна. ОСОБА_1 зареєструвалась як учасник аукціону, сплатила суму коштів за результатами аукціону, звернулась до сільської ради з заявою на оформлення земельної ділянки під об`єктом (та не отримала позитивного вирішення), витратила власні кошти на проведення ремонту та покращення майна, але прокурор не пропонує повернути кошти та відшкодувати витрати. Покупець не здійснює господарської діяльності на об`єкті та передала об`єкт в користування за договором.

Другий учасник аукціону гр. ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - лікарське свідоцтво про смерть №130 (том 3 а.с. 14-15).

На запитання головуючого прокурор та представники відповідачів заявили:

про відсутність будь-яких інших доказів на підтвердження своїх доводів і пояснень;

про відсутність потреби у витребуванні інших доказів від учасників провадження у справі та інших осіб;

про можливість завершення дослідження обставин справи.

Оцінюючи зібрані докази в їх сукупності та за своїм внутрішнім переконанням, заслухавши пояснення та доводи прокурора та представників відповідачів, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають до задоволення з таких правових підстав та мотивів.

Згідно з постановою Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009р. №14 «Про судове рішення у цивільній справі», рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності з положеннями постанови пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012р. №6 «Про судове рішення» рішення з господарського спору повинно прийматись у відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі.

Згідно ч. 3 ст. 5 Господарського кодексу України (далі - ГК України) суб`єкти господарювання та інші учасники відносин у сфері господарювання повинні здійснювати свою діяльність у межах встановленого правового господарського порядку, додержуючись вимог законодавства.

Частина 2 ст. 13 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачає зобов`язання особи при здійсненні своїх прав утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

За змістом ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Прокурор у позовній заяві вказує, що відповідно до п. 3.1, 3.2 Порядку продажу об`єктів малої приватизації шляхом викупу, на аукціоні (в тому числі за методом зниження ціни, без оголошення ціни), за конкурсом з відкритістю пропонування ціни за принципом аукціону, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 02.04.2012 №439 (далі Порядок) продаж на аукціоні здійснюється за наявності не менше, ніж двох учасників аукціону. Початком торгів вважається момент оголошення початкової ціни об`єкта.

Кожна наступна ціна, запропонована учасниками аукціону, повинна перевищувати попередню не менше ніж на 10 відсотків початкової ціни об`єкта. Якщо протягом трьох хвилин після оголошення чергової ціни не буде запропоновано вищу ціну, ліцитатор одночасно з ударом молотка робить оголошення про придбання об`єкта тим учасником, який запропонував найвищу ціну.

Спір у справі виник у зв`язку з тим, що необхідною умовою проведення аукціону, на який зареєстровано 2 учасники, на думку прокурора, є щонайменше 1 крок учасника від стартової ціни аукціону, а оскільки при проведенні спірного аукціону жодного кроку учасниками не зроблено, тому ОСОБА_1 безпідставно визнано переможцем аукціону за стартову ціну лота.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» проведення аукціону з продажу об`єкта малої приватизації здійснюється в порядку, встановленому Фондом державного майна України. Початком торгів вважається момент оголошення початкової ціни об`єкта. Якщо протягом трьох хвилин після оголошення не буде запропоновано вищу ціну, ліцитатор одночасно з ударом молотка робить оголошення про придбання об`єкта тією особою, яка запропонувала найвищу ціну. При цьому кожна наступна ціна, запропонована покупцями на аукціоні, повинна перевищувати попередню не менш як на 10 відсотків початкової ціни об`єкта. Якщо протягом трьох хвилин після оголошення початкової ціни покупці не висловлюють бажання придбати об`єкт за оголошеною початковою ціною, ліцитатор, відповідно до умов угоди з органом приватизації, має право знизити ціну об`єкта, але не більш як на 10 відсотків. Якщо після такого зниження об`єкт не вдається продати, торги припиняються. Під час аукціону ведеться протокол, до якого заноситься початкова ціна об`єкта, пропозиції учасників аукціону, відомості про учасників аукціону, результат торгів (ціна продажу, відомості про фізичну або юридичну особу, яка одержала право на придбання об`єкта).

Суд вважає, що процедура проведення торгів витримана, а 17.03.2015р. спірний аукціон було проведено з дотриманням встановлених законодавством вимог.

09.07.2015р. між Лубенською сільською радою та ОСОБА_1 (як переможцем торгів) було укладено договір купівлі-продажу приміщення.

Згідно з п. 8 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Методики оцінки майна» №1891 від 10.12.2003р. з метою визначення вартості окремого індивідуально визначеного майна, об`єктів незавершеного будівництва га цілісних майнових комплексів, що підлягають приватизації, на підготовчому етапі здійснюється відбір державним органом приватизації на конкурсних засадах суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який буде проводити незалежну оцінку в разі прийняття рішення про її проведення, та укладення з ним договору на проведення оцінки майна у строк, що не перевищує 20 календарних днів від дати інвентаризації.

Пунктом 15 Методики передбачено, що для проведення незалежної оцінки майна суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкти господарювання визначаються державними органами приватизації у таких випадках: приватизації (корпоратизації): внесення державного або комунального майна до статутних капіталів господарських товариств, у тому числі холдингових і державних акціонерних компаній: повернення об`єктів приватизації у державну власність. Відбір суб`єктів оціночної діяльності - суб`єкта господарювання здійснюється на конкурсних засадах у порядку, що встановлюється Фондом державного майна.

Як передбачено ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність Україні», у випадках, визначених нормативно-правовими актами з оцінки майна, які затверджуються Кабінетом Міністрів України, суб`єкти оціночної діяльності - органи державної влади та органи місцевого самоврядування здійснюють оцінку майна самостійно на підставі наказу керівника. При цьому, якщо законодавством передбачена обов`язковість проведення незалежної оцінки майна, органи державної влади та органи місцевого самоврядування виступають замовниками проведення такої оцінки майна шляхом укладання договорів з суб`єктами оціночної діяльності - суб`єктами господарювання, визначеними на конкурсних засадах у порядку, встановленому законодавством.

Отже у випадку відчуження комунального майна шляхом продажу на аукціоні, визначення початкової вартості об`єкта нерухомого майна має здійснюватись шляхом проведення незалежної оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності, обраних на конкурсних засадах, в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Відповідно до висновку про вартість об`єкта оцінки, наданого суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 (сертифікат СОД №16748/14 від 05.08.2014р., кваліфікаційне свідоцтво МФ №2189 від 02.10.2004р.) ринкова вартість нежитлової будівлі № 1 загальною площею 322,8 м2 (без врахування вартості земельної ділянки), місцезнаходження якої: АДРЕСА_2 , на дату оцінки 12.12.2014 р. становила 7855,00 грн. без ПДВ. Замовником вказаної оцінки є Лубенська сільська рада Кам`янського району Черкаської області (том 1 а.с. 50).

Стосовно доводів прокурора про недотримання вимог Положення про порядок відчуження майна комунальної власності Лубенської сільської ради, затвердженого рішенням Лубенської сільської ради від 27.05.2011р. №6-8/VI, в частині відсутності затвердженого сільським головою висновку про вартість спірного майна, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» ціна продажу об`єкта, що підлягає приватизації шляхом викупу, та початкова ціна об`єкта малої приватизації на аукціоні або за конкурсом встановлюється на підставі результатів його оцінки.

Тобто вказаний Закон, яким регулюються спірні правовідносини і який має вищу юридичну силу щодо Положення про порядок відчуження майна комунальної власності Лубенської сільської ради, не містить вимоги про затвердження висновку про вартість майна сільським головою.

Стосовно посилання прокурора на висновок експерта №6/6 від 22.03.2018р., зробленого в межах досудового розслідування кримінального провадження №0000046, відповідно до якого ринкова вартість спірного приміщення станом на 09.07.2015р. могла складати 74200,00 грн. без урахування ПДВ (том 1 а.с. 29-31), суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Як передбачено ч. 3 ст. 98 ГПК України, висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Оскільки вказаний висновок експерта був виконаний у березні 2018 року, тобто через 3 роки після проведення спірного аукціону, такий висновок експерта не є належним доказом у цій справі.

Посилання прокурора на порушення порядку публікації оголошення про проведення аукціону, суд вважає також необґрунтованим, з огляду на таке.

Згідно з п. ст. 15 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» інформація про об`єкти, що підлягають продажу на аукціоні публікується не пізніш як за 20 календарних днів до дати проведення аукціону, конкурсу в офіційних друкованих виданнях державних органів приватизації, місцевих друкованих виданнях та інших виданнях, визначених органами приватизації.

Відповідне оголошення про проведення аукціону було опубліковано у друкованому віснику «Новини Біржі» №4 від 25.02.2015р. Аукціон було проведено 17.03.2015р., що свідчить про дотримання вимог Закону щодо строку публікації відповідного оголошення.

Стосовно відсутності у договорі купівлі-продажу нежитлової будівлі від 09.07.2015р. умови щодо площі та кадастрового номеру земельної ділянки, на якій вона розміщена, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Відповідно до ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків та об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації).

Отже відсутність в договорі купівлі-продажу приміщення від 09.07.2015р. умови щодо площі та кадастрового номеру земельної ділянки не порушує прав та законних інтересів сторін договору, тому не є правовою підставою для визнання вказаного договору недійсним.

Крім того, наявність оформленої земельної ділянки під об`єктом продажу, присвоєння чи не присвоєння кадастрового номеру ділянці - не є істотною умовою продажу такого майна на аукціоні - приписи ЗУ «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» в редакції на момент відчуження майна 17.03.2015р.

Набувач майна ОСОБА_1 29.05.2018р. звернулась в сільську раду з заявою на отримання дозволу на оформлення земельної документації для отримання в оренду необхідної земельної ділянки під об`єктом (том 1 а.с. 133). Це питання сільською радою дотепер не вирішено, що не може ставитись в вину відповідачеві ОСОБА_1

Підставою для визнання спірного правочину недійсним прокурор вважає порушення при його укладенні вимог Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)», зокрема, щодо укладення спірного договору поза межами встановленого законом строку з моменту проведення торгів. Оскільки аукціон було проведено 17.03.2015р., а договір купівлі-продажу нерухомого майна укладено 09.07.2015р.

Згідно з положеннями ст. 23 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» у разі придбання об`єкта приватизації на аукціоні договір купівлі-продажу між покупцем і продавцем укладається не пізніш як у п`ятиденний термін з дня затвердження органом приватизації результатів аукціону.

Таким чином, згідно з нормами діючого на час виникнення спірних правовідносин законодавства, строк укладення договору купівлі-продажу дійсно дотриманий не був.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України.

Як передбачено ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з абз. 4 п. 2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 11 від 29.05.2013 р. «Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними» вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Таким чином, заявляючи вимогу про визнання недійсним договору, прокурор має довести наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними і настанням відповідних наслідків.

З матеріалів справи вбачається, що договір купівлі-продажу нерухомого майна за результатами аукціону, проведеного 17.03.2015р., був укладений лише 09.07.2015р., в той час як відповідно до вимог ст. 23 ЗУ «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» вказаний договір мав бути укладений не пізніше як у п`ятиденний термін з дня затвердження органом приватизації результатів аукціону.

Однак дана обставина не є правовою підставою для визнання правочину недійсним, оскільки ні Законом України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)», ні іншими нормативними актами, що регулюють спірні правовідносини, не встановлено, що пропуск вказаного строку перешкоджав укладенню договору купівлі-продажу за результатами аукціону або є підставою для визнання такого договору недійсним.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вимога прокурора про визнання недійсними результатів аукціону з продажу приміщення ліквідованої загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та скасування протоколу цього аукціону від 17.03.2015; визнання недійсним договору купівлі-продажу вказаного приміщення від 09.07.2015р., є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Вимога прокурора про зобов`язання ОСОБА_1 повернути Лубенській сільській раді приміщення ліквідованої загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 також не підлягає задоволенню, оскільки є похідною вимогою.

Суд акцентує увагу сторін з урахуванням висновків постанови Верховного суду від 06.06.2019р. у даній справі (том 2 а.с. 134-144):

Стосовно підсудності спору:

Відповідач ОСОБА_1 наполягає на припиненні провадження у справі з мотивів порушення судом правил підсудності та відсутності у прокурора дієздатності у даному процесі.

Велика палата ВС у справі №903/456/18 від 12.03.2019р. визначилась, що спори даної категорії підвідомчі господарському суду, з урахуванням суб`єктного складу сторін. Придбання майна комунальної власності з аукціону фізичною особою не є вирішальним критерієм для визначення підсудності спору.

Прокурор вірно визначився з підсудністю даного спору та на момент звернення до суду мав весь об`єм необхідних повноважень.

Суд не приймає доводи відповідача до уваги при прийнятті рішення та відмовляє в задоволенні її клопотання.

Стосовно строків оголошення в газеті та проведення аукціону:

Прокурором не спростовано в належний спосіб оголошення про проведення аукціону: воно було опубліковано у друкованому віснику «Новини Біржі» №4 від 25.02.2015р. Аукціон було проведено 17.03.2015р., з дотриманнями 20 денного строку (том 1 а.с. 27-28).

Стосовно не затвердження оцінки майна:

Сільською радою 27.05.2011р. прийнято рішення №6-9/VI «Про затвердження переліку об`єктів спільної власності територіальної громади Лубенської сільської ради, що підлягає приватизації». В цей перелік ввійшла будівля ліквідованої Куликівської школи (том 2 а.с. 204). В цей же день сільською радою було прийнято рішення №6-9/VI «Про затвердження положення про аукціонну комісію з приватизації майна, що належить до спільної власності територіальної громади Лубенської сільської ради». До завдань аукціонної комісії належить визначення стартової ціни об`єкта (том 2 а.с. 205).

Сільською радою 20.05.2014р. укладено з Черкаським ООБТІ договір на виконання робіт по технічній інвентаризації об`єкта нерухомості (том 2 а.с. 207-209).

Сільська рада замовила оцінку спірного об`єкта (том 2 а.с. 209 зворот).

04.11.2014р. сільська рада зареєструвала право комунальної власності на цегляну нежитлову будівлю 322,8 м2 в с. Куликівка (том 2 а.с. 206).

Саме за ціною 7855 грн. Лубенська сільська рада виставляла об`єкт на біржу для проведення торгів і волевиявлення власника було направлено на продаж АВАРІЙНОЇ споруди комунальної власності, тому твердження прокурора не враховується судом при прийнятті рішення та не є підставою для визнання торгів недійними.

Стосовно заниження вартості об`єкту:

Суд критично оцінює посилання прокурора на висновки експертизи у кримінальному провадженні, оскільки експертиза проводилась в 2018 році в ході розслідування кримінальної справи, на перетворене майно, без урахування стану майна на момент продажу, без урахування вартості здійснених покращень майна (том 1 а.с. 97-132). У висновку експерт вказав на припущення, що вартість майна могла складати 74200 грн. без ПДВ (том 1 а.с. 29-31).

Суд не бере до уваги поданий прокурором експертний висновок при прийнятті даного рішення, оскільки експертиза проводилась в рамках кримінального провадження.

Суд враховує при прийняття рішення забезпечення рівноваги інтересів сторін в процесі.

В задоволенні вимог прокурора належить відмовити повністю за недоведеністю та необґрунтованістю вимог.

Суд при прийнятті рішення враховує правові позиції та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, згоду на застосування якого надано Верховною Радою України (п. 4 ст. 11 ГПК України):

- принцип загальної оцінки судом відносин сторін та відсутності обов`язку суду давати оцінку кожній вимозі сторін (рішення «Серявін проти України» nо. 4909/04 від 10.02.2010р., рішення «Трофімчук проти України» nо. 4241/03 від 28.10.2010р.);

- принцип поваги до права на володіння своїм майном (рішення «Желтяков проти України» nо. 4994/04 від 09.09.2011р.).

Відповідно до ст.ст. 74, 76-79 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Обов`язок доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права.

Згідно ст. 129 ГПК України судові витрати належить покласти на прокурора та не стягувати.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236-241 ГПК України, господарський суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури, м. Сміла, вул. Ю.Кондратюка, 25 в інтересах держави до відповідачів:

1) Лубенської сільської ради, Черкаська область, Кам`янський район, с. Лубенці, вул. Зозулевича, 38

2) товарної біржі Агропромислового комплексу Центральних областей України, м. Черкаси, вул. Смілянська, 131

3) ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

про визнання результатів аукціону недійсними, скасування протоколу аукціону, визнання договору купівлі-продажу недійсним, повернення нерухомого майна - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складення повного судового рішення. Сторони у справі протягом цього строку мають право подати апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через господарський суд Черкаської області на вказане рішення.

Повне рішення складено 18.10.2019р.

Суддя Г.М. Скиба