РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

25.09.2019Справа № 910/24/18

За позовомКомунального підприємства Слов`янської районної ради Донецької області "Управління капітального будівництва"
ДоТовариства з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос"
Простягнення 365 347,91 грн

Господарський суд міста Києва у складі судді Спичака О.М.

за участю секретаря судового засідання

Тарасюк І.М.

Представники учасників судового процесу:

від позивача: Тичина Т.Є., Нєгрєй Ю.А.

від відповідача: Шейко Ю.А., Кірік О.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство Слов`янської районної ради Донецької області "Управління капітального будівництва" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" про стягнення 138 636,96 грн. попередньої оплати за договором підряду №3 від 20.04.2017, 7 368,02 грн інфляційних втрат та 3% річних, 106 750,46 грн пені в розмірі 0,5% від суми попередньої оплати за кожен день прострочення, 28 123,50 грн пені у розмірі 0,1% від вартості невиконаних робіт за кожен день прострочення, 13 863,67 грн. штрафу у розмірі 7%, 63 773 грн штрафу у розмірі 0,1 % від договірної вартості робіт, що в загальному розмірі складає 358 515,61 грн.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилається на порушення відповідачем зобов`язань з виконання робіт за договором підряду № 3 від 20.04.2017, а також неповернення попередньої оплати за вказаним договором.

19.01.2018 від Комунального підприємства Слов`янської районної ради Донецької області "Управління капітального будівництва" надійшли до суду документи на виконання вимог ухвали суду від 11.01.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.02.2018 відкрито провадження у справі № 910/24/18 та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 26.02.2018.

29.01.2018 через відділ діловодства суду надійшло клопотання представника відповідача про об`єднання в одне провадження справ за позовами Комунального підприємства Слов`янської районної ради Донецької області "Управління капітального будівництва" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.01.2018, у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" про об`єднання в одне провадження справ відмовлено.

09.02.2018 до канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позов, в якому останній проти заявлених позовних вимог заперечив, зазначивши, зокрема, про те, що позивачем всупереч умов укладеного між сторонами договору підряду № 3 від 20.04.2017 з урахуванням умов додаткової угоди №1 від 29.05.2017 не було надано відповідачу, як підряднику, проектно-кошторисної документації за договором, однак, відповідач виконав роботи за спірним правочином з урахуванням умов додаткової угоди №1 від 29.05.2017, за графіком виконання робіт та договірною ціною, які погоджені між сторонами, згідно умов локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 "Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи I-III ступенів № 5 за адресою: вул. Театральна, 5, м. Лиман, Донецька область" та передав їх за актом приймання виконаних будівельних робіт за липень 2017 позивачу 19.07.2017. Як стверджує відповідач, замовник безпідставно відмовився від прийняття виконаних відповідачем робіт за вказаним актом, своєчасно не заявивши про їх недоліки, у зв`язку з чим позивач не звільняється від обов`язку оплати виконаних відповідачем робіт. Також, відповідач зазначив, що кошти, які були перераховані Комунальним підприємством Слов`янської районної ради Донецької області "Управління капітального будівництва" в якості попередньої оплати за договором підряду на суму 138 636,96 грн, використані ним для придбання необхідних, для здійснення робіт, матеріалів.

26.02.2018 судом відкладено підготовче засідання на 23.03.2018.

26.02.2018 судом відкладено підготовче засідання на 23.03.2018.

20.03.2018 до канцелярії суду надійшло клопотання позивача про призначення судової експертизи та клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.04.2018 призначено судову експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України та зупинено провадження у справі.

01.07.2019р. до суду надійшов висновок №2942-18 від 10.06.2019р. Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України разом з матеріалами справи.

Ухвалою від 03.07.2019р. поновлено провадження по справі; призначено підготовче засідання на 17.07.2019р.

17.07.2019р. підготовче засідання було відкладено на 04.09.2019р.

04.09.2019р. судом було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 25.09.2019р.

Представниками позивача у судовому засіданні було надано усні пояснення по суті спору, згідно змісту яких позовні вимоги підтримано в повному обсязі.

Представниками відповідача проти задоволення позовних вимог було надано заперечення.

25.09.2019р. на підставі ст. 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

20.04.2017р. між Комунальним підприємством Слов`янської районної ради Донецької області «Управління капітального будівництва» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрбілрос» (підрядник) було укладено договір підряду №3, за умовами п.п.1.1 підрядник зобов`язується виконати роботи згідно робочого проекту по об`єкту «Будівництво відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецька область», а замовник - прийняти і сплатити за виконані роботи.

29.05.2017р. сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору №3 від 20.04.2017р., якою викладено вказаний правочин у новій редакції.

За умовами п.1.1 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) підрядник зобов`язується виконати роботи згідно робочого проекту по об`єкту «Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецька область», а замовник - прийняти і сплатити за виконані роботи.

За умовами п.1.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) склад робіт та строки виконання основних етапів робіт визначаються календарним планом робіт (додаток №2 до цього договору), який є невід`ємною частиною цього договору.

Договірна ціна робіт є твердою та визначається в додатку №1, що є невід`ємною частиною цього договору і становить 198 052,80 грн., в тому числі податок на додану вартість 20% - 33 008,80 грн. (п.3.1 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.).

У п.4.1 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) визначено, що замовник перераховує підряднику попередню оплату в розмірі 70%, що становить 138 636,96 грн., в тому числі податок на додану вартість 20% - 23 106,16 грн. від ціни договору, визначеної пунктом 3.1 договору для виконання робіт, зазначених у п.1.1 цього договору у порядку, передбаченому постановою КМУ від 23.04.2014р. №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти». Підрядник зобов`язується використати одержану попередню оплату на виконання робіт протягом вісімдесяти п`яти календарних днів з дати отримання попередньої оплати. По закінченні терміну невикористані суми попередньої оплати повертаються замовнику, а у разі неповернення, підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі 0,5% від суми попередньої оплати за кожен день прострочки.

Згідно п.4.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) розрахунки за виконані роботи будуть здійснюватись на підставі акту прийому-здачі виконаних робіт за формами КБ-2в, КБ-3, до яких повинні додаватись сертифікати на матеріали, виконавча документація, документи, що підтверджують вартість матеріалів та паспорти на обладнання, акти випробування обладнання та інша документація згідно з чинним законодавством за повністю завершені роботи. Недоліки у виконанні робіт, виявлені в процесі приймання закінчених робіт, які виникли з вини підрядника, повинні бути усунуті підрядником протягом строків, визначених замовником. По факту виконання робіт підрядник складає та надає замовнику акт виконаних робіт. Замовник зобов`язаний підписати подані підрядником акти виконаних робіт або надати обґрунтовану письмову відмову від їх підписання протягом десяти календарних днів з дня одержання. У разі ненадання замовником обґрунтованої відмови від підписання актів виконаних робіт у вказаний строк, роботи згідно актів виконаних робіт вважаються виконаними та прийнятими замовником і підлягають сплаті.

Початок робіт та закінчення виконання робіт визначається сторонами даного договору в календарному плані. Підрядник має право не приступати до виконання робіт у разі невиконання замовником зобов`язань, передбачених пунктом 4.1 договору. Строки виконання робіт у даному випадку збільшуються на період невиконання замовником вказаних зобов`язань. Підрядник може виконати роботи достроково. Календарний план (додаток №2) та план фінансування (додаток №3) є невід`ємною частиною договору (п.5.1 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.).

Пунктом 8.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) визначено, що за порушення строків виконання робіт з підрядника стягується пеня в розмірі 0,1 відсотка від вартості невиконаних робіт за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф в розмірі 7 відсотків вказаної вартості, а у разі здійснення попередньої оплати підрядник, крім сплати штрафних санкцій, повертає замовнику неосвоєні кошти з урахуванням індексу інфляції. Крім сплати штрафних санкцій підрядник компенсує замовнику збитки, зумовлені невиконанням або неналежним виконанням своїх зобов`язань за цим договором. У випадку прострочення підрядником строків здачі робіт замовнику більш ніж на 30 календарних днів, підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 0,2 відсотка вартості робіт за договором та за кожні наступні 10 днів прострочення штраф у розмірі 0,1 відсотка від договірної вартості робіт.

Цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання та скріплення печатками сторін та діє до 31.12.2017 року, а в частині розрахунків до повного виконання зобов`язань за цим договором (п.11.1 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.).

У додатку №2 до договору №3 від 20.04.2017р. сторонами було погоджено графік виконання робіт - квітень - липень 2017р.

З огляду на встановлений ст.204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, суд приймає до уваги договір №3 від 20.04.2017р. як належну підставу, у розумінні норм ст.11 названого Кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків з виконання робіт.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (ст.837 Цивільного кодексу України).

Суд зазначає, що за своїм змістом та правовою природою укладений між сторонам правочин є договором підряду, який підпадає під правове регулювання норм ст.ст.837-864 Цивільного кодексу України.

Як свідчать матеріали справи, на виконання умов договору №3 від 20.04.2017р. позивачем було перераховано на рахунок відповідача передоплату в сумі 138 636,96 грн., на підтвердження чого надано суду платіжне доручення №3 від 26.04.2017р. Відповідачем обставини отримання попередньої оплати за договором було підтверджено.

Проте, за поясненнями позивача, підрядником зобов`язання з використання попередньої оплати протягом 85 календарних днів з дати її отримання виконано не було. Зокрема, позивачем зазначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" до виконання робіт з реконструкції відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецька область не приступило. Вказані обставини і стали підставою для звернення до суду з позовом про повернення суми невикористаної попередньої оплати та штрафних санкцій за порушення строків виконання робіт.

Згідно ч.1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Статтею 20 Господарського кодексу України передбачено, що кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

Відповідно до ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

Розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Виходячи зі змісту ст.ст.15, 16 Цивільного кодексу України, ст.20 Господарського кодексу України застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством), і відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Відповідно до ч.1 ст.612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Невиконання зобов`язання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) ст.610 Цивільного кодексу України кваліфікує як порушення зобов`язання.

Статтею 230 Господарського кодексу України визначено, що порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій (неустойка, штраф, пеня). Штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст.611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно до ч.1 ст.549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. (ч.ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України).

Право учасників господарських правовідносин встановлювати інші, ніж передбачено Цивільним кодексом України, види забезпечення виконання зобов`язань, у тому числі, встановлювати неустойку за порушення негрошового зобов`язання, визначено частиною 2 ст.546 Цивільного кодексу України, що узгоджується із свободою договору, яка передбачена ст.627 Цивільного кодексу України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Отже, суб`єкти господарських відносин при укладенні договору наділені правом забезпечення виконання господарських зобов`язань шляхом встановлення окремого виду відповідальності - договірної санкції за невиконання чи неналежне виконання договірних зобов`язань.

Судом вище вказувалось, що у п.4.1 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) визначено, що замовник перераховує підряднику попередню оплату в розмірі 70%, що становить 138 636,96 грн., в тому числі податок на додану вартість 20% - 23 106,16 грн. від ціни договору, визначеної пунктом 3.1 договору для виконання робіт, зазначених у п.1.1 цього договору у порядку, передбаченому постановою КМУ від 23.04.2014р. №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти». Підрядник зобов`язується використати одержану попередню оплату на виконання робіт протягом вісімдесяти п`яти календарних днів з дати отримання попередньої оплати. По закінченні терміну невикористані суми попередньої оплати повертаються замовнику, а у разі неповернення, підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі 0,5% від суми попередньої оплати за кожен день прострочки.

Пунктом 8.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) визначено, що за порушення строків виконання робіт з підрядника стягується пеня в розмірі 0,1 відсотка від вартості невиконаних робіт за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф в розмірі 7 відсотків вказаної вартості, а у разі здійснення попередньої оплати підрядник, крім сплати штрафних санкцій, повертає замовнику неосвоєні кошти з урахуванням індексу інфляції. Крім сплати штрафних санкцій підрядник компенсує замовнику збитки, зумовлені невиконанням або неналежним виконанням своїх зобов`язань за цим договором. У випадку прострочення підрядником строків здачі робіт замовнику більш ніж на 30 календарних днів, підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 0,2 відсотка вартості робіт за договором та за кожні наступні 10 днів прострочення штраф у розмірі 0,1 відсотка від договірної вартості робіт.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

За таких обставин, враховуючи зміст ст.129 Конституції України, ч.ч.1-3 ст.13, ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України позивачем при зверненні до суду з вимогами про стягнення суми невикористаної попередньої оплати та штрафних санкцій за порушення строків виконання робіт, позивачем повинно бути доведено суду обставини виникнення між сторонами взаємних прав та обов`язків з виконання робіт, невикористання підрядником попередньої оплати як підстави виникнення обов`язку з її повернення, а також неналежне виконання своїх обов`язків з проведення підрядних робіт у строки, які визначено умовами відповідного правочину, що ж підставою для застосування до підрядника заходів відповідальності.

Як вказувалось вище, обґрунтовуючи поданий позов позивач посилався на те, що підрядником зобов`язання з використання попередньої оплати протягом 85 календарних днів з дати її отримання виконано не було. Зокрема, позивачем зазначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" до виконання робіт з реконструкції відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецька область не приступило. Також вказаним учасником судового процесу зауважено, що акти виконаних робіт, надані підрядником для підписання, було повернуто останньому з мотивованою відмовою від підписання.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог відповідачем вказано, що позивачем всупереч умов укладеного між сторонами договору підряду № 3 від 20.04.2017 з урахуванням умов додаткової угоди №1 від 29.05.2017 не було надано відповідачу, як підряднику, проектно-кошторисної документації за договором, однак, відповідач виконав роботи за спірним правочином з урахуванням умов додаткової угоди №1 від 29.05.2017, за графіком виконання робіт та договірною ціною, які погоджені між сторонами, згідно умов локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 "Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи I-III ступенів № 5 за адресою: вул. Театральна, 5, м. Лиман, Донецька область" та передав їх за актом приймання виконаних будівельних робіт за липень 2017 позивачу 19.07.2017. Як стверджує відповідач, замовник безпідставно відмовився від прийняття виконаних відповідачем робіт за вказаним актом, своєчасно не заявивши про їх недоліки, у зв`язку з чим позивач не звільняється від обов`язку оплати виконаних відповідачем робіт. Також, відповідач зазначив, що кошти, які були перераховані Комунальним підприємством Слов`янської районної ради Донецької області "Управління капітального будівництва" в якості попередньої оплати за договором підряду на суму 138 636,96 грн, використані ним для придбання необхідних, для здійснення робіт, матеріалів.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, господарський суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

За змістом ст.509 Цивільного кодексу України, ст.173 Господарського кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За приписами ст.ст.11, 509 Цивільного кодексу України зобов`язання виникають, зокрема, з договору.

Згідно з ст.626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ст.ст.6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (ст.837 Цивільного кодексу України).

Згідно зі ст.526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За приписами зі ст.193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором (ст.839 Цивільного кодексу України).

Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки) (ст.853 Цивільного кодексу України).

Як вказувалось судом, за умовами п.1.1 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) підрядник зобов`язується виконати роботи згідно робочого проекту по об`єкту «Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецька область», а замовник - прийняти і сплатити за виконані роботи.

За умовами п.1.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) склад робіт та строки виконання основних етапів робіт визначаються календарним планом робіт (додаток №2 до цього договору), який є невід`ємною частиною цього договору.

Згідно п.4.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) розрахунки за виконані роботи будуть здійснюватись на підставі акту прийому-здачі виконаних робіт за формами КБ-2в, КБ-3, до яких повинні додаватись сертифікати на матеріали, виконавча документація, документи, що підтверджують вартість матеріалів та паспорти на обладнання, акти випробування обладнання та інша документація згідно з чинним законодавством за повністю завершені роботи. Недоліки у виконанні робіт, виявлені в процесі приймання закінчених робіт, які виникли з вини підрядника, повинні бути усунуті підрядником протягом строків, визначених замовником. По факту виконання робіт підрядник складає та надає замовнику акт виконаних робіт. Замовник зобов`язаний підписати подані підрядником акти виконаних робіт або надати обґрунтовану письмову відмову від їх підписання протягом десяти календарних днів з дня одержання. У разі ненадання замовником обґрунтованої відмови від підписання актів виконаних робіт у вказаний строк, роботи згідно актів виконаних робіт вважаються виконаними та прийнятими замовником і підлягають сплаті.

Початок робіт та закінчення виконання робіт визначається сторонами даного договору в календарному плані. Підрядник має право не приступати до виконання робіт у разі невиконання замовником зобов`язань, передбачених пунктом 4.1 договору. Строки виконання робіт у даному випадку збільшуються на період невиконання замовником вказаних зобов`язань. Підрядник може виконати роботи достроково. Календарний план (додаток №2) та план фінансування (додаток №3) є невід`ємною частиною договору (п.5.1 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.).

У додатку №2 до договору №3 від 20.04.2017р. сторонами було погоджено графік виконання робіт - квітень - липень 2017р.

Як вбачається з матеріалів справи, листом №1907/2017-3 від 19.07.2017р. Товариством з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" було надано документацію, в тому числі, по об`єкту «Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецька область», а саме загальний журнал робіт, виконавчу схему фундаментів огорожі, виконавчу схему вузла «пирогоснования», виконавчу схему на установку закладних деталей тренажерів, акти прихованих робіт, фото виробництва, довідку КБ-3, акт виконаних робіт на суму 195 363,84 грн., підсумкову відомість ресурсів, розрахунок загальновиробничих витрат, сертифікати та паспорти на будівельні матеріали, акт прийому-передачі об`єкта будівництва. Вказаний лист містить відмітку про реєстрацію вхідної кореспонденції 19.07.2017р. позивачем.

При цьому, судом враховано, що фактично означені документи було передано замовником в межах строків виконання робіт, визначених календарним графіком до договору №3 від 20.04.2017р.

Отже, виходячи з умов п.4.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) у замовника виник обов`язок підписати подані підрядником акти виконаних робіт або надати обґрунтовану письмову відмову від їх підписання протягом десяти календарних днів з дня одержання.

Слід зауважити, що згідно з ч.ч.1-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїс-Матеос проти Іспанії» від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст.2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення віл 27.10.1993р. Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів»).

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Проте, всупереч викладеного вище, позивачем належних та допустимих у розумінні ст.ст.76,77 Господарського процесуального кодексу України доказів надання підряднику обґрунтованої письмової відмови від підписання актів приймання-передачі робіт протягом десяти календарних днів з дня одержання акту виконаних робіт за договором №3 від 20.04.2017р., суду представлено не було.

Зокрема, як вбачається зі змісту позовної заяви, відмова від підписання акту виконаних робіт за договором №3 від 20.04.2017р. була висловлена замовником у листі №01-12/09/2017 від 12.09.20117р., що був скерований позивачем на адресу відповідача 12.09.2017р., що підтверджується фіскальним чеком від 12.09.2017р.

Тобто, матеріалами справи підтверджується, що заперечення з приводу прийняття виконаних підрядником робіт та відмова від підписання актів були висловлені замовником майже через два місяці після отримання відповідних актів від підрядника, що суперечить умовам п.4.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.).

Вказаним пунктом укладеного між сторонами правочину визначено, що у разі ненадання замовником обґрунтованої відмови від підписання актів виконаних робіт у вказаний строк, роботи згідно актів виконаних робіт вважаються виконаними та прийнятими замовником і підлягають сплаті.

Отже, з огляду на вище викладене, роботи за договором №3 від 20.04.2017р. є виконаними підрядником та фактично прийнятими замовником.

Також судом встановлено, що відповідачем на підтвердження понесених підрядником витрат для закупівлі будівельних матеріалів, необхідних для виконання підрядних робіт за укладеними між сторонами у квітні 2017 року договорами підряду, у тому числі, по спірному договору щодо реконструкції спортивних об`єктів у Донецькій області до відзиву долучено видаткові накладні № 51 від 09.06.2017 на суму 459 480,24 грн., № 52 від 16.05.2017 на суму 187 658,89 грн., № 38 від 30.04.2017 на суму 580 664,40 грн., № 74 від 30.06.2017 на суму 113 678,16 грн., № РН-151 від 24.05.2017 на суму 23 136,00 грн., № РН-104 від 28.04.2017 на суму 11 568,00 грн.

Крім того, позивач у своєму листі - відповіді №02-09/01/2018 від 09.01.32018р. на претензію №2 від 18.12.2017 також констатує факт отримання 11.07.2017 р. та 28.07.2017 р. від Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРБІЛРОС" актів прийому-здачі виконаних робіт за формами КБ-2в, КБ-3 разом з підсумковою відомістю ресурсів та розрахунком загальновиробничих витрат по 11 об`єктам, а також затверджені копії сертифікатів якості на будівельні матеріали, висновки, протоколи випробовувань, паспорти.

Одночасно, з метою повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.04.2018 призначено судову експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

На вирішення судового експерта поставлено наступні запитання: чи відповідають роботи, які фактично виконані Товариством з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" по об`єкту "Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи I-III ступенів № 5 за адресою: вул. Театральна, 5, м. Лиман, Донецька область", обсягам та переліку робіт, які зазначені в акті приймання виконаних будівельних робіт за липень 2017 та локальному кошторисі на будівельні роботи №2-1-1 "Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи I-III ступенів № 5 за адресою: вул. Театральна, 5, м. Лиман, Донецька область" за договором підряду №3 від 20.04.2017 з урахуванням додаткової угоди №1 від 29.05.2017? Яка вартість фактично виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" робіт по об`єкту "Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи I-III ступенів № 5 за адресою: вул. Театральна, 5, м. Лиман, Донецька область" за договором підряду № 3 від 20.04.2017 з урахуванням додаткової угоди №1 від 29.05.2017 та локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 "Реконструкція відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи I-III ступенів № 5 за адресою: вул. Театральна, 5, м. Лиман, Донецька область?

01.07.2019р. до суду надійшов висновок №2942-18 від 10.06.2019р. Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України разом з матеріалами справи.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

За приписами ст.104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

У висновку №2942-18 від 10.06.2019р. судовим експертом зазначено, що при дослідженні об`єкту експертом встановлено, що на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецької області виконані роботи з реконструкції відкритого спортивного майданчику штучним покриття з тренажерами, розміром 7х17 м.

Тобто, з наведеного полягає, що судовим експертом також встановлено обставини виконання відповідачем підрядних робіт за договором №3 від 20.04.2017р.

Отже, з урахуванням вищенаведеного у сукупності, суд дійшов висновку, що твердження позивача про те, що підрядником зобов`язання з використання попередньої оплати протягом 85 календарних днів з дати її отримання виконано не було, до виконання робіт з реконструкції відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецька область підрядник не приступив є необґрунтованими та такими, що спростовуються матеріалами справи, що фактично виключає наявність підстав для заявлення вимоги про повернення невикористаної попередньої оплати.

Одночасно, судом враховано, що у висновку зазначено про неможливість встановити вартість фактично виконаних робіт та невідповідність останніх вимогам якості.

Проте, встановлення судовим експертом обставин порушення підрядником вимог щодо якості виконання робіт, висновків суду стосовно відсутності підстав для повернення передплати не спростовує, оскільки чинним законодавством передбачено окремі правові наслідки відповідного порушення, а саме частинами 1 та 3 ст.858 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; пропорційного зменшення ціни роботи; відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Отже, з наведеного у сукупності полягає, що у відповідача не виник обов`язок з повернення невикористаної попередньої оплати у відповідності до п.4.1 договору №3 від 20.04.2017р., з огляду на підтвердження матеріалами справи його використання підрядником.

Таким чином, виходячи з не виникнення у відповідача обов`язку з повернення суми попередньої оплати підстав для нарахування на відповідну суму 3% річних, інфляційних втрат та пені у відповідності до п.п.4.1, 8.2 договору №3 від 20.04.2017р.

За таких обставин, виходячи з викладеного вище, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог Комунального підприємства Слов`янської районної ради Донецької області "Управління капітального будівництва" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" в частині стягнення 138 636,96 грн. попередньої оплати за договором підряду №3 від 20.04.2017, 7 368,02 грн інфляційних втрат та 3% річних, 106 750,46 грн пені в розмірі 0,5% від суми попередньої оплати за кожен день прострочення.

Виходячи з принципу повного, всебічного та об`єктивного розгляду всіх обставин справи, суд дійшов висновку щодо відмови в задоволенні вимог позивача про стягнення 28 123,50 грн пені у розмірі 0,1% від вартості невиконаних робіт за кожен день прострочення, 13 863,67 грн. штрафу у розмірі 7%, 63 773 грн штрафу у розмірі 0,1 % від договірної вартості робіт. При цьому, господарський суд виходить з наступного.

Судом вище вказувалось, що відповідно до ч.1 ст.612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Невиконання зобов`язання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) ст.610 Цивільного кодексу України кваліфікує як порушення зобов`язання.

Статтею 230 Господарського кодексу України визначено, що порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій (неустойка, штраф, пеня). Штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст.611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно до ч.1 ст.549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. (ч.ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України).

Право учасників господарських правовідносин встановлювати інші, ніж передбачено Цивільним кодексом України, види забезпечення виконання зобов`язань, у тому числі, встановлювати неустойку за порушення негрошового зобов`язання, визначено частиною 2 ст.546 Цивільного кодексу України, що узгоджується із свободою договору, яка передбачена ст.627 Цивільного кодексу України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Отже, суб`єкти господарських відносин при укладенні договору наділені правом забезпечення виконання господарських зобов`язань шляхом встановлення окремого виду відповідальності - договірної санкції за невиконання чи неналежне виконання договірних зобов`язань.

Пунктом 8.2 договору №3 від 20.04.2017р. (в редакції додаткової угоди №1 від 29.05.2017р.) визначено, що за порушення строків виконання робіт з підрядника стягується пеня в розмірі 0,1 відсотка від вартості невиконаних робіт за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф в розмірі 7 відсотків вказаної вартості, а у разі здійснення попередньої оплати підрядник, крім сплати штрафних санкцій, повертає замовнику неосвоєні кошти з урахуванням індексу інфляції. Крім сплати штрафних санкцій підрядник компенсує замовнику збитки, зумовлені невиконанням або неналежним виконанням своїх зобов`язань за цим договором. У випадку прострочення підрядником строків здачі робіт замовнику більш ніж на 30 календарних днів, підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 0,2 відсотка вартості робіт за договором та за кожні наступні 10 днів прострочення штраф у розмірі 0,1 відсотка від договірної вартості робіт.

Тобто, підставою для застування господарських санкцій є саме порушення господарського зобов`язання.

Однак, виходячи з того, що судом було спростовано доводи позивача про те, що підрядник зобов`язання з використання попередньої оплати протягом 85 календарних днів з дати її отримання не здійснив, до виконання робіт з реконструкції відкритого спортивного майданчику зі штучним покриттям з тренажерами, розміром 7х17 метри, на території Лиманської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №5 за адресою: вул.Театральна, 5, м.Лиман, Донецька область підрядник не приступив, до того ж, фактично встановлено передання замовнику відповідних актів виконаних робіт у відповідності до строків визначених укладеним між сторонами правочином (липень 2017р.), підстави для застосування відповідальності за порушення строків виконання робіт до підрядника доказово не обґрунтовані.

Отже, позовні вимоги в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбілрос" 28 123,50 грн пені у розмірі 0,1% від вартості невиконаних робіт за кожен день прострочення, 13 863,67 грн. штрафу у розмірі 7%, 63 773 грн штрафу у розмірі 0,1 % від договірної вартості робіт також підлягають залишенню без задоволення.

Надаючи оцінку іншим доводам сторін судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.3 ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того,

вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від

27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 13.03.2018р., від 24.04.2019р. Верховного Суду по справах №910/13407/17 та №915/370/16.

З огляду на вищевикладене, всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані та безпідставні.

Згідно приписів ст.129 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на висновки суду щодо відмови в задоволенні позову, судові витрати на сплату судового збору та оплату судової експертизи залишаються за позивачем.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України,

ВИРІШИВ:

1. Відмовити в задоволенні позовних вимог.

Рішення господарського суду набирає законної сили у відповідності до приписів ст.241 Господарського процесуального кодексу України. Згідно ч.1 ст.256 та п.п.17.5 пункту 17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст складено та підписано 07.10.2019р.

Суддя Спичак О.М.