УХВАЛА

15 жовтня 2019 року

м. Київ

Справа № 40/356-07

Суддя Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду Мачульський Г.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Харківського апеляційного господарського суду від 05.12.2017

за позовом Фізичної-особи підприємця Моренець Ніни Андріївни,

до Харківської міської ради ,

за участю заявників апеляційної скарги:

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

30.09.2019 ОСОБА_1 звернувся із касаційною скаргою на постанову Харківського апеляційного господарського суду від 05.12.2017 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з клопотанням про зупинення оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів ураховує висновок об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладений в ухвалі від 23.02.2018 у справі № 910/1396/16 щодо можливості розгляду касаційної скарги у паперовій формі, яка подана безпосередньо до Верховного Суду, зважаючи на те, що з 05.02.2018 Суд має доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань для перевірки представництва сторін та доступ до єдиної системи діловодства спеціалізованого суду, що забезпечує можливість отримання касаційним судом електронної копії судового рішення, а також з огляду на право суду касаційної інстанції витребувати справи у паперовій формі із судів нижчих інстанцій відповідно до частини 1 статті 294 Господарського процесуального кодексу України.

Перевіривши матеріали поданої касаційної скарги, Судом встановлено, що вона не відповідає вимогам статей 288, 290 Господарського процесуального кодексу України.

Положеннями статті 288 Господарського процесуального кодексу України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1). Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (ч. 2). Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу (ч. 3).

За змістом пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції закону, чинній на момент звернення із касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Зі змісту оскаржуваної постанови Харківського апеляційного господарського суду від 05.12.2017 розміщеної в Єдиному державному реєстрі судових рішень вбачається, що предметом позову є матеріально-правова вимога про визнання права власності на нежитлові приміщення підвалу в літ. "А-9-10" (нежитлові приміщення підвалу: №1 - №29), загальною площею 814,8 кв.м.

Отже, предметом спору у даній справі є майнова вимога про визнання права власності.

Відповідно до частини 3 статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За приписами пункту 2 частини першої статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

При цьому в частині другій вказаної статті встановлено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01.01.2019 установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 921,00 грн.

З огляду на вищевикладене та враховуючи те, що предметом касаційного оскарження є вимога майнового характеру, при цьому за відсутності матеріалів справи у суду касаційної інстанції немає можливості встановити дійсної вартості спірного майна, тому розрахунок судового збору здійснено виходячи з мінімальної ставки за позовну заяву майнового характеру, що становить 1 921,00 грн. Отже, при зверненні до суду касаційної інстанції заявник мав сплатити судовий збір у розмірі 3 842,00 грн. (1 921,00 грн. х 200).

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 169,47 грн., а отже заявник повинен доплатити судовий збір за подання касаційної скарги на постанову суду у розмірі 3 672,53 грн.

При цьому слід зауважити, що відповідно до частини другої статті 163 Господарського процесуального кодексу України суд залишає за собою право за наслідками розгляду справи стягнути недоплачений судовий збір відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді цієї справи виходячи з вартості майна.

Положеннями частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Заявник звертаючись з касаційною скаргою на постанову Харківського апеляційного господарського суду від 05.12.2017, тобто, з порушенням строку, передбаченого статтею 288 Господарського процесуального кодексу України, не порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження, тому така скарга вважається поданою без додержання зазначених вимог процесуального законодавства.

Згідно із положеннями частин 2, 3, 5 статті 292 та статті 174 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення заявником недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. Якщо ухвала про залишення заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення недоліків касаційної скарги, заявнику необхідно надати до Касаційного господарського суду належні докази сплати судового збору у розмірі 3 672,53 грн. та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням обґрунтованих підстав щодо поважності пропуску такого строку.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для визначення судом чи було дотримано заявником встановлений у частині 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України строк на усунення недоліків касаційної скарги.

Відповідно до частини четвертої статті 174 та частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо заявник не усунув недоліки касаційної скарги у встановлений строк, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

З огляду на викладене, оскільки до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, то така касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частин другої та третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому суд касаційної інстанції зазначає, що клопотання про зупинення виконання оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції буде розглянуто після усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху до 15.11.2019.

2. Встановити ОСОБА_1 строк усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

3. ОСОБА_1 надати Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду (01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) докази про дату вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

4. У разі усунення недоліків документи направити на адресу Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Г.М. Мачульський