ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

16 жовтня 2019 року справа № 923/660/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Ярошенко В.П. за участю секретаря судового засідання Борхаленко О.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "СПЕКТР-АГРО", м. Обухів Київської області

до відповідача: Приватного підприємства "Фаворит-ІІІ", с. Роздольне Каховського району Херсонської області

про стягнення суми заборгованості та штрафних санкції

представники сторін не з`явились

встановив:

Провадження у справі відкрито за позовною заявою ТОВ "Спектр-Агро" до ПП "ФАВОРИТ-III" про стягнення суми заборгованості та штрафних санкцій в розмірі 1934234,15грн., а саме: 1024728,10грн. основного боргу; 297095,64грн. відсотків за користування товарним кредитом; 120216,05грн. пені; 191806,64грн. 36 % річних; 17420,38грн. індексу інфляції та 409 891,24грн. штрафу.

Ухвалою суду від 18.09.2019 підготовче провадження у справі закрито, призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні на 16 жовтня 2019 року.

15.10.2019 до суду надійшла заява (вх. №9493/19) представника позивача щодо проведення судового засідання 16.10.2019 без його участі.

15.10.2019 до суду надійшла спільна заява (вх. №1909/19) сторін про затвердження мирової угоди та сам текст мирової угоди від 09.10.2019.

У судове засідання 16.10.2019 представники сторін не з`явились.

Відповідно до ч. 1 ст. 192 ГПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, якщо мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Дослідивши зміст поданої сторонами Мирової угоди від 09.10.2019 року, а також матеріали, що подані разом з заявою про затвердження мирової угоди суд вважає за необхідне відмовити у її затвердженні виходячи з наступного.

Сторони не надали належним чином оформлені докази підтвердження повноваження керівника ПП "Фаворит-ІІІ" Поркула Віталія Володимировича, що є підписантом Мирової угоди. При цьому суд зазначає, що відповідно до ч.ч. 1, 4 ГПК України, Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Прохальна частина позовної заяви містить вимогу щодо стягнення основного боргу у розмірі 1024728,10 грн., разом з тим п.1 мирової угода від 09.10.2019 містить посилання щодо визнання відповідачем основного боргу в розмірі 897804,20 грн.

Прохальна частина позовної заяви містить вимогу щодо стягнення 36% річних у розмірі 191806,64 грн., разом з тим позивач надає до позовної заяви розрахунок 56% річних. Даний недолік вимагає від позивача уточнення.

У п. 3.19 постанови Пленуму ВГСУ від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції " роз`яснено, що умови мирової угоди мають бути викладені чітко й недвозначно з тим, щоб не виникало неясності і спорів з приводу її змісту під час виконання.

Господарський суд не затверджує мирову угоду, якщо вона не відповідає закону, або за своїм змістом вона є такою, що не може бути виконана у відповідності з її умовами, або якщо така угода остаточно не вирішує спору чи може призвести до виникнення нового спору.

Враховуючи вищевказане, виявлені судом недоліки свідчать про невідповідність поданої сторонами мирової угоди вимогам ГПК України, тому суд постановив відмовити у її затвердженні і продовжив судовий розгляд.

Водночас суд звертає увагу, що сторони не позбавлені права з урахуванням мотивів відмови у затвердженні мирової угоди узгодити і підписати нову мирову угоду та подати її на затвердження господарського суду за загальними правилами.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, справи мають бути розглянути впродовж розумного строку.

В поняття "розумний строк" розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Право на справедливий судовий розгляд включає в себе право на доступ до суду та право на доступ до правосуддя в широкому розумінні.

Чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України згідно зі ст.9 Конституції України. Пріоритетність застосування норм таких міжнародних договорів у господарському процесі встановлена ч.2 ст.3 ГПК України.

Відповідно до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основних свобод" від 17.07.1997 дана Конвенція та Протоколи до неї № 2, 4, 7, 11 є частиною національного законодавства України.

Відповідно до ст.17 Закону "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.

Конвенція на відміну від національного законодавства України не запроваджує чітких строків розгляду справи, проте посилання на строк містить ст. 6 Конвенції, яка постулює дефініцію розумного строку розгляду справи.

Критерій розумності строку розгляду справи також наведений в інформаційному листі Вищого господарського суду України від 18.11.2003 №01-8/1427 (зі змінами та доповненнями, внесеними в останнє інформаційним листом ВГСУ від 24.07.2008 №01-8/451). У цьому листі зазначено: "Критеріями оцінки розгляду справи упродовж розумного строку є складність справи, поведінка учасників процесу і поведінка державних органів (суду), важливість справи для заявника".

Визначаючи ці критерії, ВГСУ посилається на рішення Європейського суду з прав людини у справі "Красношапка проти України" № 23786/02 від 30.11.2006 (§ 51).

Таким чином, норми ГПК України щодо строків розгляду справи не узгоджуються з нормами Конвенції про захист прав людини і основних свобод, яка є частиною національного законодавства і має пріоритет над національним законодавством, та із практикою Європейського суду з прав людини, яку суди мають використовувати як джерело права при вирішенні спорів.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумності строку розгляду справи можна застосовувати, коли стороною у спорі є орган державної влади.

Відповідно до ст.2 Господарського процесуального кодексу України, одним із основних завдань господарського судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), ст.ст. 216, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд з метою розгляду справи № 923/660/19 у розумні строки, з урахуванням приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), відкласти розгляд справи поза строком, встановленим ч.2 ст.195 ГПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 192, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Відмовити у затвердженні мирової угоди від 09.10.2019.

2. Продовжити строк розгляду справи.

3. Призначити розгляд справи на 24 жовтня 2019 року об 11:30 за адресою: м. Херсон, вул. Театральна, 18, зал судових засідань № 208.

4. Явку в засідання представників сторін з доказами про повноваження, визначеними ст. 60 ГПК України, визнати обов`язковою.

5. Примірник ухвали надіслати сторонам рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

6. Зобов`язати відповідача надати суду належним чином завірені копії статутних та реєстраційних документів.

Ухвала відповідно до ч.1 ст.235 ГПК України набирає законної сили з дня її підписання - 17.10.2019 і оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: ks.arbitr.gov.ua/sud5024

Повний текст ухвали складено та підписано 17.10.2019.

Суддя В.П.Ярошенко