УХВАЛА

про відмову у задоволенні відводу

м. Київ

08.10.2019Справа № 910/10954/19
За заявою б/н від 01.10.2019 року «Про відвід судді» Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС"

у справі № 910/10954/19

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт"

про визнання договору недійсним

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС"

про стягнення 2 500 000,00 грн.

Суддя Котков О.В.

Без виклику представників сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "БАКС" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" про визнання договору недійсним.

Позовні вимоги обґрунтовані недійсністю Договору безпроцентної позики № 125/33 від 06.08.2013, укладеного між позивачем та відповідачем, через непогодження його сторонами істотних умов.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.08.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/10954/19, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 18.09.2019.

04.09.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" надійшла зустрічна позовна заява.

Позовні вимоги за зустрічним позовом обґрунтовані тим, що позичальник, в порушення умов Договору позики № 125/33 від 06.08.2013, не повернув позику в строки, передбачені цим Договором, внаслідок чого у ТОВ "БАКС" виникло зобов`язання сплатити ТОВ "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" штраф в розмірі 3 889 912,95 грн. При цьому, ТОВ "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" у зустрічній позовній заяві просить суд стягнути з ТОВ "БАКС" лише частину штрафу в сумі 2 500 000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.09.2019 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" залишено без руху, встановлено позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків - протягом 7 днів з дня вручення даної ухвали.

17.09.2019 ТОВ "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" було подано заяву про усунення недоліків.

18.09.2019 ТОВ "БАКС" через відділ діловодства Господарського суду міста Києва було подано письмові заперечення проти прийняття зустрічної позовної заяви.

У підготовчому засіданні 18.09.2019 судом оголошено перерву до 09.10.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.09.2019 прийнято зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" до Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" про стягнення 2 500 000,00 грн до спільного розгляду з первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" про визнання договору недійсним та об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом.

04.10.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" про відвід судді Нечая О.В. від розгляду справи №910/10954/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.10.2019 визнано заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" про відвід судді Нечая О.В. від розгляду справи № 910/10954/19 необґрунтованою, зупинено провадження у справі № 910/10954/19 до вирішення суддею, визначеним у порядку ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" про відвід судді Нечая О.В., заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" про відвід судді Нечая О.В. від розгляду справи № 910/10954/19 передано для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2019 заяву б/н від 01.10.2019 «Про відвід судді» Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" передано на розгляд судді Коткова О.В.

Розглянувши заяву б/н від 01.10.2019 «Про відвід судді» Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС", суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зв`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Підстави для відводу судді визначені процесуальним законодавством України.

Статтею 35 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Подана заява мотивована тим, що ТОВ "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" було обізнане про попереднє прийняття певних судових рішень та наступне прийняття суддею Нечаєм О.В. зустрічного позову ТОВ "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт" до ТОВ "БАКС" про стягнення суми штрафу за договором безпроцентної позики № 125/33 від 06.08.2013 до розгляду в одному провадженні з первісним позовом про визнання вказаного договору недійсним у справі № 910/10954/19, невідповідність ухвали суду від 23.09.2019 приписам ст. 180 ГПК України, що, на думку заявника, свідчить про той факт, що суддя Нечай О.В. так чи інакше зацікавлений у вирішенні справи на користь ТОВ "Науково-виробниче підприємство "Агробіопродукт", тому виникають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Нечая О.В. під час розгляду справи № 910/10954/19.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Згідно зі ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Статтею 198 Господарського процесуального кодексу України передбачено, зокрема, що головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку з дотриманням прав учасників судового процесу.

Згідно ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність (ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Частиною 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою впливу на безсторонність суду забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 03.05.2007, суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п.1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (рішення у справах "Морель проти Франції", пункти 45-50; "Пескадор Валеро проти Іспанії", пункт 23) або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (рішення у справі "Лука проти Румунії", пункт 40), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (рішення у справах "Ветштайн проти Швейцарії", пункт 44; "Пабла Кю проти Фінляндії", пункт 30; "Мікалефф проти Мальти", пункт 96).

У рішенні в справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49).

Стосовно об`єктивного критерію суд вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі "Білуха проти України", пункт 52).

В рішенні у справі "Білуха проти України" (заява № 33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Фактично у поданій заяві заявник висловлює незгоду з процесуальним рішенням судді, що в силу ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, в будь-якому разі не може бути підставою для відводу судді Нечая О.В. від розгляду справи.

У даному випадку суд зазначає, що заперечення заявника з процесуальних питань можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду у даній справі, однак не можуть бути підставою для відводу.

Згідно з ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За таких обставин, з огляду на те, що заявником не надано суду жодних доказів на підтвердження неупередженості судді в розумінні статті 35 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що заява б/н від 01.10.2019 «Про відвід судді» Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" про відвід судді Нечая О.В. від розгляду справи № 910/10954/19 є необґрунтованою, що є підставою для відмови у задоволенні заяви про відвід.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 35, 36, 38, 39, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

В задоволенні б/н від 01.10.2019 «Про відвід судді» Товариства з обмеженою відповідальністю "БАКС" про відвід судді Нечая О.В. від розгляду справи № 910/10954/19 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата підписання: 08 жовтня 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В.Котков