УХВАЛА

м. Київ

09.10.2019Справа № 910/9916/17

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., при секретарі судового засідання Стеренчук М.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СВГ ПЛЮС" (36008, Полтавська область, місто Полтава, ВУЛИЦЯ КАГАМЛИКА, будинок 35)

до 1) Енергетичної митниці Державної фіскальної служби (04215, м.Київ, ВУЛИЦЯ СВІТЛИЦЬКОГО, будинок 28А)

2) Державної казначейської служби України (01601, м.Київ, ВУЛИЦЯ БАСТІОННА, будинок 6)

про стягнення 4 424 463,07 грн.

Представники сторін:

від позивача: Качмар О.Й. - довіреність № 176 від 26.05.2019 року;

від відповідача 1: Украінцева І.В. - довіреність № 2455/28-70-10-1

від відповідача 2: не з"явився;

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СВГ ПЛЮС" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Енергетичної митниці ДФС про стягнення 4 424 463,07 грн. шкоди, завданої неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю посадових та службових осіб відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем 1 порушені вимоги чинного митного законодавства України та допущено необґрунтоване тривале митне оформлення товару, чим завдано Товариству з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" шкоду у вигляді додаткових витрат, понесених, зокрема, у зв`язку зі сплатою підприємствам залізниці коштів за надані додаткові послуги, у зв`язку зі збільшенням з 01.01.2017 ставки акцизного податку та розміру податку на додану вартість, а також витрат, понесених на придбання іноземної валюти та сплату постачальнику штрафних санкцій за несвоєчасне повернення цистерн (вагонів) з України. За твердженням позивача, відповідач 1 незаконно та з порушення встановленого чинним законодавством порядку провів взяття проб (зразків) поставленого позивачу товару, зокрема повідомив позивача про необхідність взяття проб з перевищенням строку, встановленого частиною першою статті 255 Митного кодексу України, взяття проб товару було проведено в порушення частини 2 статті 356 та частини 4 статті 558 Митного кодексу України за відсутності письмового рішення керівника відповідача, а також відповідач безпідставно (незаконно) утримував товар після подачі позивачем тимчасових митних декларацій для випуску товару, проби якого було взято для проведення досліджень, до одержання результатів досліджень, не оформляючи тимчасові митні декларації.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 у справі № 910/9916/17 позов задоволено повністю. Стягнуто з Енергетичної митниці Державної фіскальної служби з будь-якого рахунку, виявленого під час виконання даного рішення, на користь товариства з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" 4424463,07 грн. шкоди.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 скасовано повністю та прийнято нове рішення. Позов задоволено, стягнуто з Державного бюджету України на користь товариства з обмеженою відповідальністю "СВГ Плюс" 4424463,07 грн. шкоди.

Суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції про доведеність обставин неправомірної поведінки відповідача, внаслідок якої позивачу було завдано шкоду, однак дійшов висновку про те, що шкода підлягає стягненню з Державного бюджету України, у зв`язку з чим залучив до участі у справі Державну казначейську службу України у якості відповідача 2.

Постановою Верховного Суду від 19.06.2018 касаційну скаргу Енергетичної митниці Державної фіскальної служби задоволено; рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 20.02.2018 скасовано; справу № 910/9916/17 передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Згідно з розпорядженням В.о. керівника апарату суду № 05-23/1310 від 31.07.2018р. призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 910/9916/17 передано на розгляд судді Привалову А.І.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.10.2018, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.03.2019, у позові відмовлено.

Вказані рішення та постанову мотивовано тим, що позивачем не доведено наявності усіх елементів цивільного правопорушення у розумінні норм статей 1166, 1173 Цивільного кодексу України, необхідних для застосування такого виду цивільно-правової відповідальності, як відшкодування шкоди, а саме: відсутні докази, які підтверджують протиправність поведінки Енергетичної митниці ДФС під час митного оформлення спірного товару Товариства.

Постановою Верховного Суду від 26 червня 2019 постанову рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.03.2019 у справі №910/9916/17 скасовано, справу передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Внаслідок проведеного автоматизованого розподілу справу № 910/9916/17 передано на розгляд судді Селівону А.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.07.2019 року справу № 910/9916/17 прийнято до провадження суддею Селівоном А.М., приймаючи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом на підставі ч.3 ст. 12 ГПК України постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 14.08.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.08.2019 року підготовче засідання у справі відкладено на 19.09.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.09.2019 року відмовлено в задоволенні заяви Енергетичної митниці Державної фіскальної служби про роз`єднання позовних вимог у справі № 910/9916/17.

Також ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.09.2019 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 03.10.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2019 року розгляд справи відкладено на 09.10.2019 року, у зв`язку з неявкою представників відповідачів 1, 2, що були повідомлені належним чином.

В судове засідання 09.10.2019 року з`явилися уповноважені представники позивача та відповідача 1.

Представник відповідача 2 в судове засідання 09.10.2019 року не з`явився, докази повідомлення в матеріалах справи відсутні.

Про поважні причини неявки представника відповідача 2 суд не повідомлено.

В судовому засіданні 09.10.2019 року представник відповідача 1 заперечував щодо розгляду справи по суті через неявку представника відповідача 2 в судове засідання у зв`язку з відсутнім повідомленням останнього.

Позивач, у свою чергу, заперечував щодо відкладення розгляду справи по суті через неявку представника відповідача 2 у судове засідання, у зв`язку з тим, що останній не був присутній на жодному із судових засідань по розгляду справи № 910/9916/17 за умови, що його належним чином було повідомлено про дату, час і місце цих засідань.

Будь - яких інших заяв та клопотань від сторін на час проведення судового засідання 09.10.2019 року до суду не надходило.

Відповідно до ч.1 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи у випадках, передбачених частиною другою статті 202 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно, з п. 1 ч. 2 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого Кодексом строку у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей пр. направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання.

Разом з тим суд зазначає, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (справи "Фрідлендер проти Франції", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії", "Літоселітіс проти Греції").

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Враховуючи викладене, у зв`язку із неявкою в судове засідання уповноваженого представника відповідача 2, з метою надання сторонам можливості реалізувати принцип змагальності, рівності всіх учасників процесу перед законом та судом, забезпечення участі представників у судовому засіданні та надання пояснень в обґрунтування заявлених вимог та заперечень, а також з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи, оцінки та дослідження доказів, суд прийшов до висновку про необхідність відкладення розгляду справи.

Керуючись ч. 2 ст. 195, ст.ст. 194-196, 202, 216, 232-234 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Судове засідання (розгляд справи по суті) відкласти на 15.10.19 о 12:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 19 .

2. Повідомити про судове засідання учасників справи. У відповідності до ст. 60 ГПК України сторонам надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню.

Суддя А.М.Селівон