РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

09.10.2019Справа № 910/7816/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участі секретаря судового засідання Бугаєнко Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 23)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Трівіжн" (01054, м. Київ, вул. Ярославів Вал, 13/2-Б)

про стягнення 18 267 291,50 грн.

за участю представників

від позивача: Пронін Т.В.

від відповідача: не з`явився

В судовому засіданні 09.10.2019, в порядку ст. 240 ГПК України, було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариство з обмеженою відповідальністю "Трівіжн" про повернення раніше сплачених коштів та виплати штрафних санкцій у розмірі 18 267 291,50 грн.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що 18.04.2018 між Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (надалі - позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Трівіжн" (надалі - відповідач) укладено договір підряду №49/4, термін якого продовжено Додатковою угодою № 6 від 28.12.2018 до 31.12.2019. У відповідності до п. 8.3. Договору, якщо підрядник допустив відступи від умов Договору, що погіршило роботу або допустив інші недоліки, замовник має право за своїм вибором вимагати від підрядника повернення раніше сплачених коштів. За доводами позивача, відповідач не виконав взяті на себе зобов`язання щодо виконання належним чином робіт, а тому позивач звернувся до суду з вимогою про повернення раніше сплачених грошових коштів в розмірі 17 127 492, 00 грн. до бюджету м. Києва, а також з вимогою про стягнення з відповідача завданих збитків у розмірі 1 139 799, 49 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.06.2019 залишено позовну заяву Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" без руху в порядку ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу час для усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду, а саме надати належні докази раніше перерахованих грошових коштів згідно з Договором № 49/4 від 18.04.2018, які позивач просить повернути до бюджету міста Києва.

26.06.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій позивачем надано платіжні доручення про сплату коштів позивачем у відповідності до Договору № 49/4 від 18.04.2018.

Отже, позивачем у строк, встановлений судом, усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.07.2019 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі №910/7816/19 та вирішив здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні 31.07.2019.

У судових засіданнях 31.07.2019 та 04.09.2018 суд на місці ухвалив відкласти підготовче засідання на 04.09.2019 та 25.09.2019 відповідно, у зв`язку з неявкою представника відповідача.

У судовому засіданні 25.09.2019, при повторній неявці представника відповідача, суд на місці ухвалив закрити підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті 09.10.2019.

У судове засідання, призначене на 09.10.2019, з`явився представник позивача, який підтримав позовні вимоги та надав пояснення по суті спору.

Представник відповідача у судове засідання явку уповноваженого представника вкотре не забезпечив, відзиву на позовну заяву не надав, клопотань щодо відкладення розгляду справи не направляв, про причини неявки суд не повідомив, хоча про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення 910, з якого вбачається, що ухвалу суду від 25.09.2019 відповідач отримав 30.09.2019.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Відповідно до ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Зважаючи на те, що неявка представника відповідача та неподання відзиву на позовну заяву не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.

18 квітня 2018 року між Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (надалі - позивач, замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Трівіжн" (надалі - відповідач, виконавець, підрядник) був укладений договір підряду №49/4 на виконання комплексу будівельних робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт благоустрою парку «Партизанська Слава» у Дарницькому районі (надалі - договір).

Відповідно до п. 1.1. договору в редакції додаткової угоди №5 від 26.12.2018 підрядник зобов`язується на свій ризик, власними і залученими силами та засобами виконати за ДК 021-2015 (CPV): (45453000-7- Капітальний ремонт і реставрація) «Капітальний ремонт благоустрою парку «Партизанська Слава» у Дарницькому районі» відповідно до Розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.12.2018 №2199 «Про внесення змін до адресного переліку об`єктів для виконання робіт з капітального ремонту в межах затверджених бюджетних призначень на 2018 рік Управлінню екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» виконання яких передбачено даним договором у відповідності до затвердженої кошторисної документації та згідно з ДСТУ Б.Д. 1.1 - 1:2013.

Загальна вартість робіт та обладнання (матеріалів) за цим договором згідно з Договірною ціною яка є невід`ємною частиною цього договору (Додаток 1), складає 44 774 999,88 грн, в т.ч. ПДВ 20% - 7 462 499,98 грн, з них:

- 31 146 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 20% - 5 191 000,00 грн- фінансування яких передбачено у 2018 році згідно Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.12.2018 № 2199 по КПКВ - 2817691;

- 5 864 200,00 грн, в т.ч. ПДВ 20% - 977 366,67 грн - фінансування яких передбачено у 2018 році згідно Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 1305.12.2018 № 2199 по КПКВ -2816030;

- 7 764 799,88 грн, в т.ч. ПДВ 20%- 1 294 133,33 грн - фінансування яких передбачено у 2018 році згідно Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11.07.2018 № 1215 по КПКВ - 2818340» (п. 2.1. договору в редакції додаткової угоди №5 від 26.12.2018).

Згідно з п. 4.1. договору в редакції додаткового угоди №1 від 30.05.2018 замовник протягом 5 робочих днів після реєстрації даного договору в ГУ ДКСУ у м. Києві та отримання від головного розпорядника бюджетних коштів може перерахувати підряднику за його письмовою заявою аванс на придбання матеріалів у розмірі 11 103 060,00 грн, в т.ч. ПДВ 20% - 1 850 510,00 грн, з них:

- 9 343 800,00 грн - проавансовано по КПКВ-2817691;

- 1 759 260,00 грн - підлягає авансуванню по КПКВ -2816030.

Термін виконання робіт: згідно календарного плану виконання робіт (п. 3.1. договору).

Відповідно до п. 3.6. договору датою завершення робіт вважається дата прийняття Замовником виконаних робіт на об`єкті в цілому з підписанням Акту приймання виконаних робіт з пред`явленням підрядником виконавчої документації, сертифікатів, тощо.

Підрядник на підставі виконаних робіт складає акти виконаних робіт за формою №КБ-2в та довідкою КБ-3 та з усіма підтверджуючими документами, що визначені у п. 4.3. передає їх замовнику.

Пунктом 4.2 договору встановлено, що розрахунки та платежі за виконані роботи здійснюються замовником за результатами виконання окремих етапів у відповідності з календарним графіком та підписаного сторонами Акту виконаних робіт. Замовник протягом 10-ти робочих днів перевіряє документи і підписує акти виконаних робіт, а у разі не підписання обґрунтовує причини відмови.

У випадку наявності зауважень щодо обсягу, якості виконаних робіт тощо, робочою комісією складається акт з переліком зауважень та визначенням строків їх усунення. В даному випадку, після усунення недоліків, підрядник повторно письмово звертається до замовника щодо остаточного прийняття робіт у відповідності до процедури. (п. 1.2.6. додаткової угоди №2 від 10.07.2018 до договору).

Відповідно до п. 7.3. договору при виявленні порушень, недоліків або відступів підрядник зобов`язаний усунути їх за вимогою замовника за власний рахунок. Недоліки, які зумовлені виконанням робіт з порушенням діючих норм і правил, умов цього договору, неякісними матеріалами визначається дефектним актом, що складається сторонами. В акті обов`язково фіксується дата виявлення недоліків і строки їх усунення. У разі відмови підрядника брати участь у складанні дефектного акту. Останній складається із залученням спеціалістів незацікавлених сторін, які визначаються замовником.

У випадку, якщо підрядник допустив відступи від умов договору, що погіршило роботу або допустив інші недоліки, замовник має право за своїм вибором вимагати від підрядника:

а) безоплатного усунення недоліків в роботі в строки, погодженні сторонами;

б) пропорційного зменшення ціни робіт;

в) відшкодування підрядником своїх втрат на усунення недоліків і витрат інших організацій

с) повернення раніш сплачених коштів, включаючи суму авансу (п.8.3. договору).

За порушення строків завершення виконання робіт, підрядник сплачує замовнику за кожен день прострочення, пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла у період, за який стягується пеня, від суми раніш сплачених замовником коштів, включаючи суму авансу (п. 8.4. договору).

Цей договір набирає чинності з дня його підписання обома сторонами та діє до 31.12.2018.

Додатковою угодою №6 від 28.12.2018 сторони дійшли згоди продовжити термін дії договору до 31.12.2019.

14 лютого 2019 року за результатами роботи комісії з перевірки якості робіт по об`єкту «Капітальний ремонт благоустрою парку «Партизанська Слава» у Дарницькому районі було складено акт за підписами представників КО «Київзеленбуд», ТОВ «Трівіжин», КП УЗН Дарницького району, яким встановлено недоліки та пошкодження виконаних за договором №49/4 від 18.04.2019 робіт, наступного характеру:

- пошкоджено боларди;

- пошкоджено гумове покриття;

- пошкоджено елементи дитячого майданчика;

- пошкоджено габіони;

- пошкоджено декоративну огорожу;

- пошкоджено устаткування фонтану;

- пошкоджено лави та урни.

Листом №226-642 від 15.02.2019 Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" повідомило відповідача про необхідність усунення вищевказаних недоліків у термін до 30.09.2019.

Вищевказаний лист був отриманий представником відповідача нарочно 15.02.2019, проте, за доводами позивача, залишений без задоволення.

З матеріалів справи вбачається, що з метою встановлення та визначення сум повернення раніше сплачених коштів, у зв`язку із неналежним виконанням договірних зобов`язань підрядною організацією, сторонами були підписані наступні документи: довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3 № 1 за квітень 2018 року з мінусом та акт приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в № 1 за квітень 2019 року з мінусом; довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3 № 2 за квітень 2018 року з мінусом та акт приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в № 2 за квітень 2019 року з мінусом; довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3 № 3 за квітень 2018 року з мінусом та акт приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в № 3 за квітень 2019 року з мінусом; довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3 № 4 за квітень 2018 року з мінусом та акт приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в № 4 за квітень 2019 року з мінусом; довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3 № 5 за квітень 2018 року з мінусом та акт приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в № 5 за квітень 2019 року з мінусом; довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3 № 6 за квітень 2018 року з мінусом та акт приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в № 6 за квітень 2019 року з мінусом, де в загальному визначено суму 17 127 492,00 грн.

З метою досудового врегулювання спору, позивач звертався до відповідача з претензією №226-1495 від 01.04.2019, у якій просив останнього повернути раніше сплачені грошові кошти у розмірі 17 127 492,92 грн до бюджету м. Києва згідно акту виконаних робіт за формою КБ-2В з мінусом та довідки за формою КБ-3 з мінусом у строк до 14.04.2019. Однак, дана вимога була залишена відповідачем без відповіді та задоволення, що стало підставою для звернення позивача з позовом до суду про стягнення вищевказаної суми, пені у розмірі 892 506,57 грн, 3 % річних у розмірі 76 018,00 грн та інфляційних втрат у розмірі 171 274,92 грн.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором підряду, а тому до вищевказаних відносин застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (ст. 846 ЦК України).

Відповідно до ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

З матеріалів справи вбачається, що за капітальний ремонт парку «Партизанська Слава» у Дарницькому районі позивачем було сплачено: 5 673 646,92 грн згідно платіжного доручення №47 від 20.08.2018; 4 512 174,41 грн згідно платіжного доручення №73 від 16.10.2018; 2 024 263,99 грн згідно платіжного доручення №96 від 30.11.2018; 7 432 209,62 грн згідно платіжного доручення №35 від 30.11.2018, 9 207 594,96 грн згідно платіжного доручення №146 від 27.12.2018; 322 375,56 грн згідно платіжного доручення №57 від 27.12.2018, а також перераховано 30% аванс на придбання матеріалів у розмірі 1 759 260,00 грн згідно платіжного доручення №50 від 08.06.2018 та у розмірі 9 343 800,00 грн згідно платіжного доручення №4 від 03.05.2018.

Як встановлено ч. 4 ст. 882 Цивільного кодексу України, передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

У п. 5.3.2. договору передбачено, що підрядник зобов`язується виконати роботи у відповідності до умов цього договору згідно з проектно-кошторисною документацією, державними будівельними нормами та правилами.

При цьому замовник в свою чергу має право здійснювати в будь-який час, не втручаючись у господарську діяльністю підрядника, контроль за ходом, вартістю та обсягом виконаних робіт (п. 5.2.5. договору).

Так, з метою перевірки якості робіт по об`єкту «Капітальний ремонт благоустрою парку «Партизанська Слава» у Дарницькому районі» позивачем, як замовником робіт, була створена комісія, в тому числі за участі директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Трівіжн", для проведення перевірки якості робіт на дотримання підрядником державних будівельних норм та стандартів.

Як встановлено судом, за наслідками вказаної перевірки було складено акт від 14.02.2019 із виявленими недоліками та пошкодженими, які згідно вимоги позивача (лист №226-642 від 15.02.2019) необхідно було усунути відповідачем у строк до 30.03.2019.

Пунктами 1.2.7 та 1.2.8. договору в редакції додаткової угоди №2 від 10.07.2018 визначено, що наявність підписаних підрядником проміжних актів виконаних робіт за формою КБ-2В та довідок за формою КБ-3 не розглядається сторонами як безумовна підстава для остаточного прийняття робіт.

Датою завершення робіт вважається дата прийняття замовником виконаних робіт на об`єкті в цілому за Актом готовності об`єкта до експлуатації, який підписується сторонами на підставі та після підписання акту робочої комісії.

Частиною 1 статті 883 ЦК України передбачено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини.

Згідно з ч. 3 статті 853 ЦК України якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

Відповідно до ч. 2 ст. 849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Судом встановлено, що відповідач всупереч отриманому листу №226-642 від 15.02.2019 та підписаним між сторонами актам приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в з мінусом, довідкам про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою КБ- 3 з мінусом на загальну суму 17 127 492,00 грн, не виконав у встановлений строк свого обов`язку щодо усунення виявлених недоліків.

Станом на момент розгляду спору, без задоволення також була залишена претензія №226-1495 від 01.04.2019 про повернення раніше сплачених грошових коштів у розмірі 17 127 492,00 грн, яку позивач просив сплатити у строк до 14.04.2019.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно із статтями 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Стаття 629 Цивільного кодексу України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 ЦК України).

Приймаючи до уваги зазначене та враховуючи, що відповідачем не надано суду жодних доказів належного виконання зобов`язання щодо усунення встановлених недоліків, не повернено сплачені кошти на суму 17 127 492,00 грн, які перераховувались позивачем в рахунок виконаного капітального ремонту по об`єкту «Капітальний ремонт благоустрою парку «Партизанська Слава» у Дарницькому районі», суд приходить до висновку, що факт наявності боргу у відповідача перед позивачем за договором підряду у вищевказаному розмірі належним чином доведений та документально підтверджений, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Що стосується заявленої до стягнення суми пені у розмірі 892 506,57 грн, нарахованої за період з 14.04.2019 по 07.06.2019, суд назначає наступне.

Згідно зі ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Судом встановлено, що відповідач допустив прострочення виконання зобов`язання з повернення невикористаного авансу за договором, а тому дії відповідача є порушенням зобов`язання (ст. 610 Цивільного кодексу України), і він вважається таким, що прострочив (ст. 612 Цивільного кодексу України), відповідно є підстави для застосування встановленої законом відповідальності.

Відповідно до п. 11.4. договору усі розбіжності, вимоги та претензії, які виникають при виконання Договору чи у зв`язку з ним, є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених Господарським кодексом України, іншими законами або цим договором і підлягають вирішенню у господарському суді.

Згідно з ч. 1 ст. 546 Цивільного кодексу України, виконання зобов`язання може забезпечуватись неустойкою, порукою, заставою, притриманням, завдатком.

Статтею 611 Цивільного кодексу України зазначено, що одним з наслідків порушення зобов`язання є оплата неустойки (штрафу, пені) - визначеної законом чи договором грошової суми, що боржник зобов`язаний сплатити кредитору у випадку невиконання чи неналежного виконання зобов`язання, зокрема у випадку прострочення виконання.

Відповідно до ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

У відповідності до частини 2 статті 551 Цивільного кодексу України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом.

У пункті 8.4. договору передбачено, що за порушення строків завершення виконання робіт, підрядник сплачує замовнику за кожен день прострочення пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла у період, за який стягується пеня, від суми раніш сплачених замовником коштів, включаючи суми авансу.

Перевіривши розрахунок заявленої до стягнення суми пені, суд встановив, що позивачем було невірно визначено період прострочення виконання зобов`язання щодо повернення коштів, оскільки з урахуванням претензії №226-1495 від 01.04.2019, якою було встановлено строк повернення коштів до 14.04.2019, прострочення рахується з 15.04.2019.

Отже, суд здійснивши власний розрахунок пені за загальний період прострочення з 15.04.2019 по 07.06.2019 встановив, що належною до стягнення є пеня у розмірі 892 037,32 грн, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню.

Крім того, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 76 018,00 грн та інфляційних втрат у розмірі 171 274,92 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних в порядку ст. 625 ЦК України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Перевіривши розрахунок заявлених до стягнення 3% річних, суд встановив, що позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню, оскільки за перерахунком суду, за загальний період прострочення з 15.04.2019 по 07.06.2019, з відповідача підлягає стягненню 3 % річних у розмірі 76 017,91 грн.

Що стосується заявлених до стягнення інфляційних втрат, то за перерахунком суду їх розмір становить більше, ніж заявлено позивачем, однак, приймаючи до уваги, що суду не надано право виходити за межі позовних вимог, то до стягнення підлягають інфляційні втрати у розмірі 171 274,92 грн.

Відповідно до ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ст. 74 Господарського процесуального кодексу України обов`язок доказування і подання доказів віднесено на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідачем відзиву на позовну заяву, контррозрахунку суми позовних вимог та будь-яких заперечень по суті позовних вимог не надано, доводів позивача у встановленому законом порядку не спростовано.

З огляду на вищезазначене, приймаючи до уваги встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд".

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору у разі часткового задоволення позову покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 129, 236 - 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Трівіжн" (01054, м. Київ, вул. Ярославів Вал, 13/2-Б, ідентифікаційний код 40698959) до бюджету м. Києва (Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд", 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 23, ідентифікаційний код 03362123, р/р НОМЕР_1 , р/р НОМЕР_2 , р/р НОМЕР_3 в ГУДКСУ в м. Києві, код банку 820019, ІПН №50, свідоцтво платника ПДВ №100095374) грошові кошти у розмірі 17 127 492 (сімнадцять мільйонів сто двадцять сім тисяч чотириста дев`яносто дві) грн 00 коп.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Трівіжн" (01054, м. Київ, вул. Ярославів Вал, 13/2-Б, ідентифікаційний код 40698959) на користь Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 23, ідентифікаційний код 03362123) пеню у розмірі 892 037 (вісімсот дев`яносто дві тисячі тридцять сім) грн 32 коп., 3 % річних у розмірі 76 017 (сімдесят шість тисяч сімнадцять) грн 91 коп., інфляційні втрати у розмірі 171 274 (сто сімдесят одна тисяча двісті сімдесят чотири) грн 92 коп. та судовий збір у розмірі 274 002 (двісті сімдесят чотири тисячі дві) грн 33 коп.

4. В іншій частині позовних вимог відмовити.

5. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 16.10.2019

Суддя Л. Г. Пукшин