ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

09.10.2019м. ДніпроСправа № 904/3858/19

Суддя Бєлік В.Г. , розглянувши матеріали

за позовом Державної установи "Широківський виправний центр (№75)", Дніпропетровська область, Широківський район, с. Водяне

до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Золотий колос", Миколаївська область, Снігурівський район, с. Павлівка

про стягнення грошових коштів за невиконаним договором купівлі-продажу № Г-127 від 14.05.2019 у загальному розмірі 4 111 296,00 грн.

Без участі представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Державна установа "Широківський виправний центр (№75) звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Золотий колос" про стягнення грошових коштів за невиконаним договором купівлі-продажу № Г-127 від 14.05.2019 у загальному розмірі 4 111 296,00 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу час для усунення недоліків, встановлених при подані позовної заяви, виходячи з наступного.

За приписами п.п.1 п.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", ставки судового збору встановлені в таких розмірах:

а) із заяв майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік", з 01.01.2019 розмір 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 921,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру, а саме: стягнення грошових коштів у загальному розмірі 4 111 296,00 грн., отже, при зверненні з даним позовом, останній мав сплатити судовий збір у розмірі 61 669,44 грн.

Проте, позивачем не подано докази на підтвердження сплати судового збору у сумі 61 669,44 грн.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочку оплати судового збору, у зв`язку із скрутним фінансовим становищем підприємства.

Проте, клопотання про відстрочку судового збору задоволенню не підлягає, з огляду на те, що відсутні підстави визначені в ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір", яка містить вичерпний перелік підстав для відстрочення сплати судового збору передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Підстави, викладені позивачем, а саме неможливість сплати судового збору через скрутний фінансовий стан не поширюються на заявника та виключають можливість відстрочення сплати судового збору, отже в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позову до господарського суду Дніпропетровської області слід відмовити.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", - право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі

Отже, якщо нормами процесуального законодавства передбачено вчинення стороною до подання позовної заяви певних дій, в тому числі щодо сплати судового збору, такі дії мають бути вчинені.

Таким чином, позовна заява подана позивачем без додержання вимог ст. 162,164 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.09.2019 року в задоволенні відстрочки сплати судового збору відмовлено та позовну заяву залишено без руху, та запропоновано позивачеві протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду від 03.09.2019 року усунути недоліки позовної заяви, а саме надати докази сплати судового збору у розмірі 61 669,44 грн.

Ухвалою суду було роз`яснено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України, копії ухвал суду надсилаються сторонам по справі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно з п. 3 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Вищевказану ухвалу вручено позивачу 14.09.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Суд зазначає, що позивачу було встановлено господарським судом максимально визначений у ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України строк для усунення недоліків позовної заяви, а також те, що відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 1, 5 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч. 4ст. 116 Господарського процесуального кодексу України України).

Частиною 1 ст. 118 ГПК України встановлено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Отже, відповідно до ч. 5 ст. 116 та ч. 1 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України, встановлений господарським судом в ухвалі від 03.09.2019 року 10-денний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви спливає 25.09.2019 року.

Однак, Державною установою "Широківський виправний центр (№75) не виконано вимог ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 03.09.2019року та не усунуто недоліки позовної заяви у встановлений строк.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Слід зазначити, що ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Конституцією України визначено основні засади судочинства і до них, зокрема, належать законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини та змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 129 Конституції України).

Статтею 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак, - а отже прийняття до розгляду позовної заяви, поданої без дотримання приписів ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України та без усунення недоліків позовної заяви у спосіб і строк, що зазначені в ухвалі суду від 03.09.2019 року про залишення позовної заяви без руху, може бути витлумачено як надання переваги заявникові, що є неприпустимим.

Відповідно до ч. 6 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає поверненню без розгляду для усунення допущених недоліків.

Керуючись ч. 1, 4, 5 ст. 116, ч. 1 ст. 118, ч. 4, 6 ст. 174, ст. 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву Державної установи "Широківський виправний центр (№75) та додані до неї документи без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Додаток на адресу позивача: - позовна заява з додатками.

Суддя В.Г. Бєлік