УХВАЛА

15 жовтня 2019 року

м. Київ

Справа № 922/1270/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Краснова Є.В.- головуючого, Мачульського Г.М., Кушніра І.В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Харківський маєток" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2019 та рішення Господарського суду Харківської області від 28.05.2019 у справі

за позовом Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Харківський маєток" про стягнення 109 812,15 грн,

ВСТАНОВИВ:

06.09.2019 Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Харківський маєток" звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2019 (у складі колегії суддів: Лакіза В.В., Крестьянінов О.О., Мартюхіна Н.О.) та рішення Господарського суду Харківської області від 28.05.2019 (суддя Кухар Н. М.).

Колегія суддів бере до уваги висновок об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду відповідно до Ухвали від 23.02.2018 у справі № 910/1396/16 щодо можливості розгляду касаційної скарги у паперовій формі, яка подана безпосередньо до Верховного Суду, з урахуванням того, що з 05.02.2018 у Суду наявний доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань для перевірки представництва сторін та доступ до єдиної системи діловодства спеціалізованого суду, що забезпечує можливість отримання касаційним судом електронної копії судового рішення, а також зважаючи на право суду касаційної інстанції на витребування справ у паперовій формі із судів нижчих інстанцій в силу частини 1 статті 294 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Касаційна скарга не відповідала вимогам статті 288 ГПК України у зв`язку з чим ухвалою Касаційного господарського суду від 18.09.2019 було залишено касаційну скаргу без руху та надано строк до 18.10.2019 для усунення недоліків, а саме, скаржнику потрібно надати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду належні докази отримання оскаржуваної постанови саме 19.08.2019 та документи, які підтверджують посадове становище Кузнецова А. І. та відповідно право підписання ним від імені Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Харківський маєток" касаційної скарги.

02.10.2019 від скаржника до Суду надійшли документи, направлені ним 30.09.2019, на виконання ухвали Касаційного господарського суду від 18.09.2019, а саме, документи, що підтверджують право підпису касаційної скарги Кузнєцовим А.І. , а також копія журналу реєстрації вхідної кореспонденції ОСББ "Харківський маєток" та копія конверту суду апеляційної інстанції.

Скаржник, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження звертає увагу Суду на те, що відповідно до наданої копії журналу реєстрацій вхідної кореспонденції ОСББ "Харківський маєток", який ведеться у Виробничому кооперативі "Житлово - експлуатаційний кооператив "Комфорт - Новобуд" з яким у Скаржника укладено угоду у тому числі на ведення та зберігання документації відносно ОСББ "Харківський маєток", ним отримано оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції саме 19.08.2019 і саме з цього дня слід обраховувати строк встановлений для оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2019.

Однак, з огляду на наведені скаржником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів приходить до висновку про те, що вони не є поважними та не можуть бути взяти до уваги для поновлення відповідного строку.

Копія журналу реєстрації вхідної кореспонденції ОСББ "Харківський маєток" чи будь - які дані створені особисто Скаржником чи пов`язаною з ним особою не можуть бути належним доказом поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Відповідно до даних розміщених на офіційному сайті "Укрпошта", згідно штрихового кодового ідентифікатора зазначеного на копії конверту суду апеляційної інстанції № 125, яка надана скаржником як доказ отримання оскаржуваної постанови - відправлення вручено за довіреністю - 10.08.2019.

Приписами статті 288 ГПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1). Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина 2).

Як вбачається із змісту оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції від 01.08.2019 повний текст її складено 07.08.2019, яка відповідно до інформації з офіційного сайту "Укрпошта" про вручення поштового відправлення штрих-код № 125 була вручена заявнику касаційної скарги 10.08.2019, тобто останнім днем подачі касаційної скарги, з урахуванням приписів частини 2 статті 288 наведеного Кодексу, є 30.08.2019.

Крім того, постанова Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2019 була оприлюднена в Єдиному Державному реєстрі судових рішень 08.08.2019 - http://reyestr.court.gov.ua/Review/83483839.

Відповідно до зазначеного штрих-коду № 510 на поштовому конверті скаржника, касаційна скарга була надіслана на адресу Верховного Суду 06.09.2019.

Таким чином, касаційна скарга подана заявником за межами строку на касаційне оскарження, який визначений приписами частини 2 статті 288 вказаного Кодексу.

У заявника була можливість скористатися своїм правом на звернення до суду касаційної інстанції в межах строку відповідно до ГПК України.

Отже, пропуск строку на касаційне оскарження залежав не від об`єктивних причин, а від суб`єктивних чинників, які особа, що звернулась із касаційною скаргою, могла і повинна була уникнути при подачі касаційної скарги.

Суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку, повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того слід зазначити, що як роз`яснив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 зі справи "Пономарьов проти України", вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження рішення (справа "Олександр Шевченко проти України" від 26 квітня 2007 року, справа "Трух проти України" від 14 жовтня 2003 року).

Отже, можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Наведені вище доводи заявника касаційної скарги про те, що оскаржувана постанова отримана 19.08.2019 у зв`язку з чим, строк на касаційне оскарження в силу вимог статті 288 ГПК України не пропущений, колегією суддів не можуть бути взяті до уваги, оскільки скаржник не надав належних доказів поважності причин пропуску відповідного строку. Скаржником не наведено існування об`єктивних обставин, що унеможливили подання касаційної скарги протягом встановленого строку.

Відповідно до частини другої пункту 3 статті 292 ГПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини першої статті 293 ГПК України визначено, що Суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження у справі № 922/1270/19.

За таких обставин, керуючись статтями 234, 292, 293 ГПК України, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Харківський маєток" у задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку касаційного оскарження.

2. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі № 922/1270/19 за касаційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Харківський маєток" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2019 та рішення Господарського суду Харківської області від 28.05.2019.

3. Касаційну скаргу та додані до неї документи повернути скаржнику (в тому числі платіжне доручення № 232 (№21) від 25.09.2019 на суму 3842,00 грн).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Є. Краснов

Суддя Г. Мачульський

Суддя І. Кушнір