УХВАЛА

10 жовтня 2019 року

м. Київ

Справа № 904/5722/14

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Ткаченко Н.Г.

розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління Державної податкової інспекції в Дніпропетровській області

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019

у справі № 904/5722/14

за заявою Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області

до Публічного акціонерного товариства "Криворізький турбінний завод "Констар"

про визнання грошових вимог, -

ВСТАНОВИВ:

До Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ГУ ДПІ в Дніпропетровській області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019 у справі № 904/5722/14.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги ГУ ДПІ в Дніпропетровській області на відповідність вимогам ст.ст. 287 - 292 ГПК України, Суд встановив, що подана касаційна скарга вимогам закону не відповідає.

Частинами 1 та 2 ст. 288 ГПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

ГУ ДПІ в Дніпропетровській області оскаржується постанова Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019, яка прийнята за результатом перегляду ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 07.02.2019 у справі № 904/5722/14. Повний текст оскаржуваної постанови Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019 складено - 29.07.2019. Таким чином, останнім днем строку на її касаційне оскарження є 18.08.2019, але оскільки 18.08.2019 був вихідним днем, то згідно ч.4 ст. 116 ГПК України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день, то останнім днем звернення із касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019 є - 19.08.2019, проте, із касаційною скаргою скаржник звернувся до суду лише 20.09.2019, тобто після закінчення строку на касаційне оскарження, без клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження вказаної постанови у відповідності до вимог ст.288 ГПК України.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 3 ст. 292 ГПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подачі касаційної скарги) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п. 5 п. 2 ч. 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про порушення справи про банкрутство, а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом судовий збір справляється у розмірі 2 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п.п 5 п. 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду; касаційних скарг у справі про банкрутство судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" у 2018 році з 1 січня встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1 762грн. 00 коп.

До Господарського суду Дніпропетровській області 06.08.2018 надійшла заява ГУ ДФС у Дніпропетровській області з грошовими вимогами до боржника в розмірі 9 096 313 грн 20 коп.

Відтак, оскаржуючи у касаційному порядку постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019, яка прийнята за результатом перегляду ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 07.02.2019 у справі № 904/5722/14 про відмову у задоволенні заяви ГУ ДФС у Дніпропетровській області з грошовими вимогами до ПАТ "Криворізький турбінний завод "Констар" в розмірі 9 096 313,20грн., повинно було сплатити судовий збір у сумі 7048,00 грн. (200% ставки, що підлягала сплаті при поданні відповідної заяви).

До матеріалів касаційної скарги, ГУ ДПІ в Дніпропетровській області не додано доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, проте подано клопотання про відстрочку сплати судового збору до ухвалення судового рішення по суті, яке обгрунтоване тим, що скаржник є бюджетною установою, яка фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, а відтак, використання бюджетних коштів здійснюється відповідно до затверджених кошторисних призначень та планів асигнувань.

Відповідно до вимог чинного законодавства, особа, яка заявляє відповідне клопотання (що може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або в окремому документі), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому законом порядку і розмірі. Проте, цією статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відтак, саме лише посилання на відсутность фінансової можливості сплатити судовий збір не є підставою для відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

До того ж скаржником не наведено та не подано доказів на підтвердження того, що він зможе сплатити судовий збір у встановленому розмірі протягом визначеного процесуальним законом строку розгляду касаційної скарги.

Таким чином, ГУ ДПІ в Дніпропетровській області не надано суду належних доказів в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, пов`язаних саме із важким фінансовим становищем та відсутністю можливості отримання коштів для сплати судового збору у належному розмірі, тому підстав для задоволення даного клопотання не вбачається.

Згідно з ч. 2 ст. 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 290 цього Кодексу, застосовуються положення ст.174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Оскільки до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі, то така касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі ч.2 ст. 292 ГПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, заявнику касаційної скарги необхідно усунути недоліки касаційної скарги подати суду документ про сплату (зарахування) судового збору в установленому законом порядку та розмірі, а саме 7 084,00 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача: 6007; номер рахунку отримувача: UA7026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; символ звітності банку: 207, за подання касаційної скарги на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019 у справі № 904/5722/14.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для визначення судом чи було дотримано встановлений у ч. 2 ст.174 ГПК України строк на усунення недоліків касаційної скарги.

Таким чином, ГУ ДПІ в Дніпропетровській області необхідно усунути недоліки поданої ним касаційної скарги, а саме надати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з належним обґрунтування причин такого пропуску та доказами, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваної постанови апеляційної інстанції (поштовий конверт на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції та роздруківку з офіційного сайту Укрпошти), а також надання доказів сплати судового збору у розмірі 7048,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 292 ГПК України протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі п. 4 ч. 1 ст. 293 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 235, 288, 290, 291, 292 ГПК України, ст. 4 Закону України "Про судовий збір", Суд,-

УХВАЛИВ:

1. Відмовити ГУ ДПІ в Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019 у справі № 904/5722/14.

2. Касаційну скаргу скарга ГУ ДПІ в Дніпропетровській області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019 у справі № 904/5722/14 залишити без руху.

2. Надати ГУ ДПІ в Дніпропетровській області строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. ГУ ДПІ в Дніпропетровській області усунути недоліки касаційної скарги у такий спосіб:

- надати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з належним обґрунтування причин такого пропуску з доказами, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваної постанови апеляційної інстанції (поштовий конверт на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції та роздруківку з офіційного сайту Укрпошти),

- надати докази сплати судового збору у розмірі 7048,00 грн за подання касаційної скарги області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2019 у справі № 904/5722/14

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Касаційного господарського суду Ткаченко Н.Г.

у складі Верховного Суду