УХВАЛА

16 жовтня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/18518/17

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Ткаченко Н.Г.

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві та додані до неї матеріали

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019

та ухвалу Господарського суду м. Києва від 10.07.2019

у справі № 910/18518/17

за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25

до Державного підприємства "Український науково-дослідний інститут нафтопереробної промисловості "Масма"

про банкрутство,-

ВСТАНОВИВ:

До Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ГУ ДФС у м. Києві на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 та ухвалу Господарського суду м. Києва від 10.07.2019 у справі № 910/18518/17.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги ГУ ДФС у м. Києві на відповідність вимогам ст.ст. 287 - 292 ГПК України, Суд встановив, що подана касаційна скарга не відповідає вимогам ГПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст.290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розмір ставки за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду, що становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1921 гривні.

Звертаючись до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою ГУ ДФС у м. Києві на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 та ухвалу Господарського суду м. Києва від 10.07.2019 у справі № 910/18518/17 належало сплатити судовий збір в розмірі 1 921, 00 грн.

До матеріалів касаційної скарги, ГУ ДФС у м. Києві не додано доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, проте подано клопотання про відстрочку сплати судового збору, яке обгрунтоване тим, що розпочато поетапне фінансування ДФС, на рахунках ГУ ДФС у м. Києві наявні кошти на сплату судового збору, проте у зв`язку труднощами та тривалістю процедури в отриманні необхідної суми на судового збору від органів Державного казначейства України.

Відповідно до вимог чинного законодавства, особа, яка заявляє відповідне клопотання (що може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або в окремому документі), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому законом порядку і розмірі. Проте, цією статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відтак, саме лише посилання на відсутность фінансової можливості сплатити судовий збір не є підставою для відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

До того ж скаржником не наведено та не подано доказів на підтвердження того, що він зможе сплатити судовий збір у встановленому розмірі протягом визначеного процесуальним законом строку розгляду касаційної скарги.

Таким чином, ГУ ДФС у м. Києві не надано суду належних доказів в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, пов`язаних саме із важким фінансовим становищем та відсутністю можливості отримання коштів для сплати судового збору у належному розмірі, тому підстав для задоволення даного клопотання не вбачається.

Згідно з ч. 2 ст. 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 290 цього Кодексу, застосовуються положення ст.174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки касаційна скарга ГУ ДФС у м. Києві на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 та ухвалу Господарського суду м. Києва від 10.07.2019 у справі № 910/18518/17 подана без додержання відповідних ГПК України, то на підставі ч. 2 ст. 292 ГПК України, касаційна скарга ОСОБА_26 підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги.

За таких обставин, заявнику касаційної скарги необхідно усунути недоліки касаційної скарги подати суду документ про сплату (зарахування) судового збору в установленому законом порядку та розмірі, а саме 1 921,00 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача: 6007; номер рахунку отримувача: UA7026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; символ звітності банку: 207, за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 та ухвалу Господарського суду м. Києва від 10.07.2019 у справі № 910/18518/17.

У платіжному дорученні на безготівкове перерахування судового збору, квитанції установи банку про прийняття платежу готівкою які додаються до позовної заяви (заяви, скарги) мають міститься відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором із зазначенням номеру справи у межах якої подається відповідна позовної заяви (заяви, скарги) та дата судового рішення яке оскаржується.

Крім того, ст. 291 ГПК України передбачено, що особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Надіслання копії касаційної скарги з доданими до неї документами іншим учасникам справи листом з описом вкладення є обов`язком заявника касаційної скарги, а не суду касаційної інстанції.

Відповідно до положень ст. ст. 73, 76, 77 ГПК України, належним та допустимим доказом надсилання іншому учаснику справи копії касаційної скарги з додатками може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) з надіслання адресату листа з описом вкладення, поданий в оригіналі або в належній чином засвідченій копії.

Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Сторонами у справі про банкрутство згідно ст.1 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" є кредитори (представник комітету кредиторів), боржник (банкрут); учасники у справі про банкрутство - сторони, забезпечені кредитори, арбітражний керуючий (розпорядник майна, керуючий санацією, ліквідатор), власник майна (орган, уповноважений управляти майном) боржника, державний орган з питань банкрутства, Фонд державного майна України, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) суб`єкта підприємницької діяльності - боржника, а також у випадках, передбачених цим Законом, інші особи, які беруть участь у провадженні у справі про банкрутство.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 26 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" під час проведення процедур банкрутства інтереси всіх кредиторів представляє комітет кредиторів, утворений відповідно до цього Закону.

Як вбачається з додатків доданих до матеріалів касаційної скарги, копію касаційної скарги доданими до неї документами направлено лише боржнику - ДП "Український науково-дослідний інститут нафтопереробної промисловості "Масма", а також керуючому санацією боржника арбітражному керуючому Седлецькому О.В., що підтверджується фіскальними чеками відділення поштового зв`язку та відповідними описами вкладення.

Проте, до касаційної скарги ГУ ДФС у м. Києві не надано доказів направлення копії апеляційної скарги комітету кредиторів боржника, до якого входять: ГУ ДФС у м. Києві, Правобережне об`єднане управління ПФУ в м. Києві, ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі", адвокатське об`єднання "Екс Юре Консалтинг" та ОСОБА_19 , а також інвестору ПП "Авіа Вояж", що не відповідає вимогам ст. 291 ГПК України.

Таким чином, ГУ ДФС у м. Києві не дотримано вимог ст. 291 ГПК України щодо надіслання копії касаційної скарги і доданих до неї документів листом з описом вкладення ініціюючому кредитору та комітету кредиторів боржника у справі № 910/18518/17.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, для визначення дотримання заявником касаційної скарги строку на усунення недоліків касаційної скарги, встановленого ч. 2 ст.174 ГПК України.

Таким чином, ГУ ДФС у м. Києві на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 та ухвалу Господарського суду м. Києва від 10.07.2019 у справі № 910/18518/17 необхідно усунути недоліки поданої ним касаційної скарги, а саме надати докази направлення копії касаційної скарги і доданих до неї документів листом з описом вкладення ініціюючому кредитору та комітету кредиторів боржника та надати докази сплати судового збору у розмірі 1 921,00 грн.

Згідно з ч. 4 ст. 174 та ч. 2 ст.292 ГПК України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 174, 234, 235, 290, 291, 292 ГПК України, ст. 4 Закону України "Про судовий збір", Суд,-

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ГУ ДФС у м. Києві на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 та ухвалу Господарського суду м. Києва від 10.07.2019 у справі № 910/18518/17 - залишити без руху.

2. Надати ГУ ДФС у м. Києві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. ГУ ДФС у м. Києві усунути недоліки касаційної скарги у такий спосіб:

- надати докази направлення копії касаційної скарги і доданих до неї документів листом з описом вкладення ініціюючому кредитору та комітету кредиторів боржника у справі № 910/18518/17;

- надати докази сплати судового збору у розмірі 1 921,00 грн за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2019 та ухвалу Господарського суду м. Києва від 10.07.2019 у справі № 910/18518/17.

4. У разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали, касаційна скарга підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Касаційного господарського суду

у складі Верховного Суду Ткаченко Н.Г.