ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

11 жовтня 2019 року Справа № 923/223/18

Суддя господарського суду Литвинова В. В., розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця Мелконяна Г.М. про відвід судді у справі

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Екострой-1", м. Нова Каховка Херсонської області

до: Фізичної особи-підприємця Мелконян Генрі Месниковича , м. Нова Каховка Херсонської області

про стягнення 784 908,06 грн

без участі представників сторін

у с т а н о в и в:

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.12.2018 справу розподілено судді Литвиновій В.В.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 26.12.2018, суддею Литвиновою В. В. прийнято матеріали справи до свого провадження.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 11.03.2019 клопотання позивача задоволено, призначено у справі судову товарознавчу експертизу, проведення якої доручено Херсонському відділенню Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.04.2019 апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Мелконяна Генрі Месниковича залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду Херсонської області від 11.03.2019 у справі №923/223/18 залишено без змін.

01.08.2019 до Господарського суду Херсонської області надійшло клопотання Херсонського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про організацію виконання експертизи (зареєстровано за вх.№ 5901/19 від 01.08.2019). В даному клопотанні, завідувач ХВ ОНДІСЕ МЮ України Пєсков І.В., повідомляє суд, що через знаходження на виконання експертиз різної категорії складності за кримінальними, цивільними та господарськими справами, виконання експертиз по справі № 923/223/18 зможуть розпочати в порядку її надходження у листопаді 2019 року.

Відповідно до клопотання про надання додаткових документів, необхідних для виконання судової -товарознавчої експертизи у справі №923/223/18, судовий експерт просить уточнити дату, на яку було пошкоджено товар, і визначити розмір матеріальної шкоди, оскільки в питаннях зазначена дата 25.03.2015 року, Акти пошкодження складені 31.03.2015 року, а згідно відомостей, що утримуються в наявній у матеріалах справи копії Довідки Херсонського обласного центру з гідрометеорології від 26.03.2018 року за вих.Ж37-03/1- 04/561 - ливневі дощі в м. Нова Каховка Херсонської області були з 28.03.2015 року по 31.03.2015 року, а також надати додаткові матеріали:

1.Перелік товару, що підлягає дослідженню, в зв`язку з тим, що в матеріалах справи наявні два акти, в яких перелік товару та сума відрізняється, а саме;

- "Акт порчи товара №1 от 31 марта 2015 года", складений ПП Бертова ТЛ. (продавец) і ООО "Зкострой - 1" (покупатель) на суму 408502,81 гри., в якому перелік пошкодженого товару складається з 198 позицій (т.2 а.с.94-97);

- "Акт пошкодження товару від 31.03.2015", складений комісією ТОВ "Екострой-1" на суму 722995,27 грн., в якому перелік пошкодженого товару складається з 273 позицій (т.2 а.с. 99-104).

2. Реєстр видаткових накладних, згідно яких був поставлений товар відповідно до Договору реалізації №11А від 25.08.2014 року, за період з моменту підписання Договору до визначеної дати пошкодження товару, оскільки у зазначеному Договорі сума поставки не визначена.

3. Реєстр звітів про перебіг продажу товарів, які були отримані ТОВ "Екострой-1" під реалізацію від ПП Бертової ТЛ. станом на 1 та 15 число кожного місяця на протязі періоду з моменту укладання Договору до визначеної дати пошкодження товару, які повинні були надаватися продавцю відповідно до п.4.1 Договору.

4. Пояснення щодо товару, що був придбаний у інших осіб і знаходився на зберіганні, тобто він був придбаний з метою подальшої реалізації або з іншою метою.

5. Реєстр накладних на придбання товару в інших осіб, що знаходився на зберіганні у ТОВ "Екострой-1" на визначену дату пошкодження товару, оскільки в матеріалах справи знаходяться накладні з 2011 року по 2014 рік.

6. Рух товару, що був придбаний у інших осіб з зазначенням його залишків на визначену дату пошкодження товару.

7. Відомості щодо повних товарних характеристик кожного найменування виробів, що підлягають дослідженню з зазначенням іх виробника, дати виготовлення, технічних характеристик, показників якості та пакування товару з моменту його придбання до визначеної дати пошкодження, а також показники якості станом на визначену дату пошкодження товару (з описом встановлених дефектів і пошкоджень по кожному найменуванню).

Ухвалою суду від 04.09.2019 року суд поновив провадження та призначив підготовче судове засідання на 12.09.2019 р. В судовому засіданні 12.09.2019 р. оголошено перерву до 02.10.2019 р. В судовому засіданні 02.10.2019 р. суд задовольнив клопотання позивача та оголосив перерву в судовому засіданні до 15.10.2019 р.

11 жовтня 2019 року до суду надійшла заява про відвід судді Литвинової В.В., в якій в якості підстав заявленого відводу наведено наступні обставини.

На думку відповідача, суд надає перевагу клопотанням позивача, порушуючи при цьому принцип господарського судочинства - рівності перед законом і судом, змагальності сторін та права на справедливий суд. На думку відповідача, позивач затягує розгляд справи, що також викликає сумнів у неупередженості суду.

Суд констатує, що заява про відвід судді подана відповідачем поза межами строку, передбаченого ст..38 ГПК України.

Вирішуючи подану заяву по суті суд зазначає, що підстави для відводу судді наведені у статті 35 ГПК України. Так, за змістом цієї статті "суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: … 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; … 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді".

У зв`язку з наведеним, обов`язком заявника є доведення вказаних підстав для відводу, а також наявності очевидних обставин та фактів, які б стверджували, або вказували на упередженість або необ`єктивність судді при розгляді справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що суддя при розгляді справи є безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного, а обов`язок подачі таких доказів лежить на заявникові у відповідності до положень частини 1 статті 74 ГПК України.

Здійснюючи аналіз викладеним підставам для відводу в контексті кожного з них, суд звертає увагу на положення частини 3 статті 38 ГПК України, за змістом яких: "Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання … Після спливу вказаного строку заявляти відвід … дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу … заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу".

Нормами статті 38 ГПК України не передбачено прямої вказівки на порядок вирішення питання про відвід у випадку порушення строку його подачі.

Порядок вирішення заявленого відводу наведений в положеннях статті 39 того ж Кодексу, у відповідності до частини 11 якої "за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу".

Отже, з викладених правових положень слідує висновок, що у випадку дотримання заявником строку подачі заяви про відвід, сам відвід вирішується у нарадчій кімнаті шляхом винесення відповідної ухвали, а у випадку недотримання такого строку заява про відвід не потребує вирішення та підлягає залишенню без розгляду.

Разом з тим, чіткої відповіді на це питання положення статті 38 ГПК України не містять, а тому суд вважає за необхідне навести правові положення, якими урегульовано питання безсторонності суду з погляду учасника процесу.

Діючий Господарський процесуальний кодекс України не містить визначення критеріїв або безпосереднього поняття неупередженості та об`єктивності, але вони наявні у нормах права, у тому числі міжнародних, а тому суд вважає за необхідне зазначити, що положеннями статті 2 ГПК України встановлено, що "завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів …" (частина 1), а тому апріорі встановлено законодавчу вимогу про обов`язок суду при розгляді справи діяти справедливо, неупереджено та своєчасно з метою досягнення завдань судочинства, наведених у частині 3 вказаної статті. Водночас, протилежне є підставою для тверджень про упередженість та необ`єктивність суду при розгляді справи.

Суд наголошує, що у відповідності до частини 4 статті 11 ГПК України "суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1960 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права".

Так, за змістом частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення …".

За пунктами 49 та 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 Європейським судом зроблений висновок, що: "Відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ... У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ... Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного …".

Суд також зазначає, що судові рішення з огляду на верховенство права за своїм змістом повинні утверджувати справедливість і права людини, укріплювати довіру суспільства до судової влади. В основі довіри до судової влади лежить віра кожного громадянина, суспільства в цілому в те, що об`єкт довіри (суд) добровільно бере на себе і виконує зобов`язання захистити інтереси громадянина та суспільства.

Згідно з пунктом 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи "Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів" незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При постановленні судових рішень щодо сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але і з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Отже, довіра з формуванням суспільної думки націлена на правомірні очікування з боку громадськості певної моделі поведінки від суддів, що втілюється у ефективному відправленні судочинства та виступає мірою реалізації завдань справедливого суду. Моральна складова суддівської етики (стосунки судді з учасниками судового процесу, з колегами, з відвідувачами суду та з будь-ким поза межами службової діяльності) вимагає від суддів дотримання правил поведінки, які включають в себе як загальновизнані норми моралі, що існують в суспільстві, так і стандарти, що регулюють службову діяльність, тобто вимоги, встановлені законодавством до професії, та стандарти, що стосуються позаслужбової поведінки й іншої дозволеної діяльності. Лише високопрофесійна, моральна, етична поведінка судді здатна викликати повагу до суду та забезпечити впевненість учасників судового процесу і відвідувачів суду в неупереджених результатах розгляду справи. При цьому суддя повинен проявляти такі моральні якості, як чесність, об`єктивність, безсторонність, неупередженість, толерантність, добросовісність, справедливість, збалансованість, розумність, розсудливість, стриманість, уважність, ввічливість, повагу до оточуючих.

За результатами аналізу вказаних обставин та правових положень суд приходить до висновку, що:

- забезпечення загальної безсторонності та неупередженості судді при розгляді справи, а також забезпечення судом при розгляді даної справи відсутності сумнівів у сторін у такій неупередженості, є обов`язком суду з метою укріплення довіри суспільства до судової влади,

- моральна складова суддівської етики, частиною якої є забезпечення процесуальних прав сторін та учасників процесу, вимагає від судді дотримання правил поведінки, які здатні викликати повагу до суду та забезпечити впевненість учасників судового процесу в неупереджених результатах розгляду справи,

- положення статті 38 ГПК України не містять порядку вирішення заявленого відводу у випадку порушення строку його подачі.

- твердження заявника про надання судом переваг клопотанням позивача хоча і не є прямим підтвердженням заінтересованості у результаті розгляду справи, але зі стороннього погляду може викликати сумнів в неупередженості судді, оскільки суд двічі оголошував перерви в судових засіданнях з метою надання позивачу можливості надати витребувані експертом та судом документи.

Отже, наявність вказаних обставин та зроблених судом висновків вказує на необхідність визнання заяви про відвід обґрунтованою з метою забезпечення утвердження безсторонності та неупередженості суду при розгляді даної справи "в очах" відповідача, а тому вона підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтею 39 ГПК України,

у х в а л и в:

Заяву про відвід задовольнити.

Ухвала набирає чинності з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Литвинова