ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" жовтня 2019 р. м. Київ Справа № 911/1535/19

Господарський суд Київської області у складі судді Антонової В.М., за участю секретаря судового засідання Брунько А.І., розглянув за правилами загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Фізичної особи-підприємця Сотниченка Анатолія Івановича ( Київська обл., Броварський район, смт Велика Димерка)

до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (Київська обл., Києво-Святошинський район, м. Вишневе)

про визнання рішення недійсним

за участю представників сторін:

від позивача: не прибув;

від відповідача: Іванов В. Г. - ордер серії КС №670403 від 17.09.2019.

Фізична особа-підприємець Сотниченко Анатолій Іванович (далі - позивач) подав до господарського суду позов до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (далі - відповідач) про визнання недійсним та скасування рішення ПрАТ "Київобленерго" по акту про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018 стосовно Фізичної особи-підприємця Сотниченка Анатолія Івановича (ІПН НОМЕР_1 ).

В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 25.10.2018 у приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , представниками ПрАТ "Київобленерго" було проведено технічну перевірку лічильника Залу урочистих подій, в результаті якої виявлено порушення відповідачем пп. 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме пломба про повірку засобу обліку, яка встановлена на правому гвинті кріплення кожуха електролічильника не відповідає пломбам про повірку засобів обліку, пломба заводу виробника, яка встановлена на верхньому гвинті кріплення кожуха електролічильника має сліди повторного пломбування. В ході перевірки було складено акт про порушення №К040818 від 25.10.2018 та в подальшому під час засідання комісії з розгляду актів про порушенння визначено позивачу обсяг недоврахованої електричної енергії та суму завданих збитків, належних до сплати.

Ухвалою від 12.07.2019 Господарський суд Київської області відкрив провадження у справі та призначив підготовче засідання на 17.09.2019.

01.08.2019 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву від 01.08.2019.

21.08.2019 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив від 19.08.2019 вих. №19/08.

16.09.2019 до суду від позивача надійшло клопотання від 13.09.2019 вих. №13/09-1 про відкладення розгляду справи.

Ухвалою від 17.09.2019, з урахуванням ухвали від 26.09.2019, Господарський суд Київської області продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів, відклав підготовче засідання на 03.10.2019 та встановив відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив до 27.09.2019.

30.09.2019 до суду від відповідача надійшли письмові заперечення у справі від 27.09.2019.

03.10.2019 Господарський суд Київської області постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 15.10.2019.

04.10.2019 Господарський суд Київської області надіслав повідомлення позивачу із зазначення часу, місця і дати наступного судового засідання у справі. Того ж дня від позивача до суду надійшло клопотання від 02.10.2019 вих. №02/10 про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неможливістю прибуття в судове засідання 03.10.2019 через хворобу.

15.10.2019 представник позивача в судове засідання повторно не прибув, про причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача в засіданні суду проти позовних вимог заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 01.08.2019 та запереченнях від 27.09.2019.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 202 ГПК України унормовано, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що положеннями п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України однією з засад судочинства визначено змагальність сторін та свободу в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, господарський суд вважає, що судом, в межах наданих повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та вважає за можливе розглядати справу за наявними у справі документами.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши наявні в матеріали справи докази, які є достатніми для ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

26.11.2008 між Броварським РП Закритого акціонерного товариства "А.Е.С. Київобленерго" (наразі правонаступник - Приватне акціонерне товариство "Київобленерго"), як постачальником та Фізичною особою-підприємцем Сотниченком Анатолієм Івановичем як споживачем був укладений договір про постачання електричної енергії №2176-10860986 (далі - договір), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 50 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Пунктами 2.1, 2.2.2, 2.3.2 договору сторони узгодили, що під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ). Постачальник зобов`язується продавати (постачати) споживачу електричну енергію, як товар з урахуванням його особливих споживчих якостей та фізико-технічних характеристик в межах 50 кВт дозволеної потужності, в обсягах, визначених відповідно до розділу 5, та з урахуванням умов розділу 6 цього договору (додаток №2 "Обсяги постачання електричної енергії споживачу та субспоживачу"). Споживач зобов`язується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього договору та режиму роботи електроустановки.

В розділі 4 договору сторони встановили відповідальність за невиконання чи неналежне виконання умов договору, згідно з п. 4.2.3 якого споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 9.4 договору передбачено, що він набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до "31" ХІІ 2019р. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов.

25.10.2018 працівниками постачальника було здійснено перевірку об`єкта споживача за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт технічної перевірки № 002778 від 25.10.2018 та акт про порушення №К040818, яким зафіксовано порушення споживачем пп. 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме виявлено, що пломба про повірку засобу обліку, яка встановлена на правому гвинті кріплення кожуха електролічильника не відповідає пломбам про повірку засобів обліку (невідповідність відбитку, фальсифікація). Пломба заводу виробника, яка встановлена на верхньому гвинті кріплення кожуха електролічильника, має сліди повторного пломбування (пломба обтиснена).

Зокрема в акті зазначено, що приладом обліку електричної енергії споживача на дату складання акта є лічильник тип NIK2301AП1, заводський номер 0117315.

Лічильник було вилучено та поміщено в пакет, опломбований пломбою № VA00065824 , складено акт про промбування від 25.10.2018 №002778. Об`єкт від електропостачання не відключався.

Споживачу повідомлено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 05.12.2018 за адресою м. Київ, вул. Стеценко, буд. 1А об 11:30.

Зазначений акт про порушення №К040818 від 25.10.2018 був підписаний трьома представниками постачальника електричної енергії. Також у акті містяться записи, що представники споживача, а саме керівник Сотниченко А.І. та його донька - ОСОБА_5 від підпису про ознайомлення із актом відмовилися. Інші представники споживача (бухгалтер та продавець), визначені в акті як свідки, не представилися та від підпису відмовилися. Вказано, що до акту про порушення додано фото матеріали, акт технічної перевірки, сейфпакет №VA00065824.

25.10.2018 представниками постачальника електричної енергії також було складено акт-вимогу №035481 щодо дотримання договірних умов, стану схем розрахункових обліків у відповідності вимогам ПУЕ, ПРРЕЕ, якою зобов`язано споживача у термін до 25.11.2018 вжити невідкладних заходів по усуненню виявлених невідповідностей, які були встановлені під час технічної перевірки засобу обліку електроенергії.

31.10.2018 постачальником електричної енергії на дві адреси споживача було направлено письмове повідомлення з зазначенням часу, місця і дати розгляду акту про порушення №К040818 від 25.10.2018.

Споживач не заперечує, що лист від постачальника він отримав, однак прибути на засідання комісії не зміг через хворобу.

Результати проведення засідання по розгляду акту 05.12.2018 за адресою м. Київ, вул. Стеценко, буд . 1А об 11: 30 , суду невідомі, оскільки будь-яких документів, які б підтверджували той факт, що засідання відбулося, суду надано не було.

Разом з тим в матеріалах справи міститься висновок експертного дослідження № 8-3/5 від 27.03.2019, складений Київським науково-дослідним Експертно-криміналістичним центром на виконання листа від 25.02.2019 № 03/800/276, підписаного комерційним директором ПАТ "Київобленерго" Романчуком О.М. з проханням провести експертне дослідження.

Згідно з висновку експерта від 25.02.2019 № 03/800/276 за результатами проведення дослідження електролічильника тип NIK2301AП1, заводський номер 0117315, який був упакований в сейф-пакет та опломбований пломбою № VA00065824 , встановлено, що відбиток повірочного тавра на контактній поверхні пломби Держповірки з позначеннями "D 0 Ш 8 ПТ", якою був опломбований наданий на дослідження засіб обліку NIK2301AП1, за зовнішнім виглядом наявних маркувань не відповідає повірочному тавру ДП "Укрметртестстандарт", зображення якого надано в якості порівняльного матеріалу. Пломба з тавром заводу виробника "НіК електроніка" підлягала повторному обтисненню. Цілісність пломби заводу виробника частково пошкоджена. Зі сторони одного з вхідних та вихідного отвору пломби, якою опломбований кожух лічильника, виявлені сліди дії стороннього предмету.

18.04.2019 постачальник електричної енергії направив споживачу письмове повідомлення з зазначенням часу, місця і дати повторного розгляду акту про порушення №К040818 від 25.10.2018 після отримання висновку експертного дослідження.

22.05.2019 комісією з розгляду акту №К040818 від 25.10.2018 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії без участі представника споживача було розглянуто акт та вирішено, що порушення сталося з вини споживача, вчинене відкритим способом. Акт підлягає розрахунку згідно з пп. 5.5.5 п. 8 ПРРЕЕ, п. 2.1.1 Методики. Величину розрахункового добового споживання визначити згідно Методики по договірній потужності згідно договору за період днів 183 з 26.04.2018 по 25.10.2018 та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. Рішення оформлено протоколом №045 від 22.05.2019.

24.05.2019 постачальник електричної енергії направив на адреси споживача супровідного листа вих. №03/800/3930 до якого в якості додатків було додано протокол комісії № 045 від 22.05.2019, розрахунок недооблікованої електричної енергії по акту №К040818 від 25.10.2018, рахунок недооблікованої електричної енергії по акту №К040818 від 25.10.2018 та рахунок за проведене експертне дослідження.

Згідно з розрахунку, проведеного електропостачальною організацією на підставі складеного акта про порушення №К040818 від 25.10.2018, обсяг недооблікованої електричної енергії склав 34312,5 кВт/год вартістю 65947,98 грн з ПДВ.

Споживач вартість недооблікованої електричної енергії станом на час звернення до суду з даним позовом не оплатив. Разом з тим споживач заперечує результати проведеної перевірки електролічильника та вважає, що акт про порушення №К040818 від 25.10.2018 суперечить вимогам ПРРЕЕ з огляду на нижченаведене.

Так, за твердженнями споживача, акт про порушення №К040818 від 25.10.2018 є недійсним, оскільки не містить доказів підписання його двома незаінтересованими особами, як-то передбачено в ч. 5 пп. 8.2.5 ПРРЕЕ. До того ж споживач наголошує, що він був відсутній під час проведення перевірки та про необхідність прибуття на перевірку його не повідомляли.

Як вказує споживач, постачальником було демонтовано та вилучено лічильник, однак будь-яких документів про вилучення лічильника та його пакування в сейф-пакет останьому надано не було. Споживачу невідомо де і протягом якого часу перебував лічильник до того, як його було передано на експертне дослідження.

Також споживач зазначає, що у розрахунку до протоколу № 045 від 22.05.2019 нічого не зазначено про зменшення плати за нараховану недообліковану електричну енергію на величину вартості електричної енергії, сплаченої відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою обліку, на якій було виявлено порушення, що є порушенням п. 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика).

Представник електропостачальної організації у відзиві на позовну заяву заперечує проти позовних вимог споживача, вважає, що акт про порушення №К040818 від 25.10.2018 складено правомірно, відповідно до ПРРЕЕ, уповноваженими представниками постачальника, нарахування по акту виконано згідно з Методикою після отримання експертного висновку, у зв`язку з чим акт підлягає оплаті у повному обсязі.

Як стверджує представник електропостачальної організації, відповідальність за збереження та цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб покладається на споживача і останнім не надано належних доказів, які б спростовували наявність його вини у здійсненні неналежного контролю за пломбами встановленими на приладі обліку електроенергії.

Окрім того, у відзиві зазначено, що у представників постачальника були відсутні підстави сумніватися в повноваженнях осіб, які допустили їх до лічильника, оскільки територія споживача є огороженою по периметру розташування та охороняється, вільний доступ до електроустановок споживача з боку сторонніх осіб відсутній, а тому неуповноважена особа не могла діяти на території, яка належить споживачу.

На думку представників електропостачальника, дефекти акту не можуть спростовувати факту порушення, якщо воно знайшло своє підтвердження в сукупності з іншими доказами. ПРРЕЕ, не надають електропостачальнику інших засобів довести факт порушення споживачем вказаних Правил, ніж засвідчення дійсності акту трьома підписами представників енергопостачальника. За таких обставин, неможливо сумніватися в дійсності акта про порушення.

Причиною виникнення спору у справі стало питання про наявність або відсутність підстав для скасування рішення електропостачальної організації, за яким вирішено стягнути із споживача 65947,98 грн вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018.

Оцінивши всі встановлені обставини справи в їх сукупності згідно поданих до справи доказів, господарський суд вважає за необхідне зазначити таке.

Правове регулювання правовідносин, пов`язаних з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії регулюються, зокрема Законом України "Про ринок електричної енергії".

Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду (контролю); пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо; відмова у доступі уповноважених працівників постачальників послуг комерційного обліку до приміщень, де розташовані лічильники електричної енергії, якщо обов`язок надання такого доступу встановлений законодавством.

14.03.2018 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою №312 затвердила Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ).

Правилами роздрібного ринку електричної енергії регулюються взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними Правилами роздрібного ринку електричної енергії.

Пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, але не виключно, забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення (п.8.2.5. ПРРЕЕ).

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Порядок складення акту про порушення також закріплено у положеннях Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією.

В листі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 26.06.2018 вих. №5606/20/7-18 йдеться про можливість застосування вказаної Методики в перехідний період ринку електричної енергії в Україні у випадках виявлення порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

У відповідності до п. 2.1 Методики унормовано, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ як пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів (пп. 2 п. 2.1)

Згідно з п. 4 Методики, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення.

Отже підзаконними нормативними актами встановлена як процедура, так і вимоги для оформлення акту порушень ПРРЕЕ, де однією з вимог є складення акту в присутності уповноваженого представника споживача і його підписання ним, а також умови відмови від його підписання.

Таким чином з системного аналізу норм чинного законодавства, враховуючи положення зазначених вище пунктів ПРРЕЕ та Методики, вбачається, що при проведенні електропостачальною організацією контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку споживача, при виявленні порушення споживачем ПРРЕЕ, участь споживача, або його представника є обов`язковою, оскільки тим самим забезпечується захист прав споживача, який може викласти свої зауваження до акту про порушення ПРРЕЕ та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, подавати пояснення і зауваження стосовно тексту акта та дій посадових осіб електропостачальної організації, надати пояснення, не погодитись з виявленим фактом пошкодження (впливу) засобу обліку, що є підставою для проведення відповідної експертизи і таким чином забезпечується захист своїх прав.

Судом враховано, що в чинному законодавстві України відсутні чіткі критерії щодо визначення особи як "представника споживача". У п. 2.4 Постанови Пленуму ВГСУ №3 від 16.12.2015 "Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання" зазначено, що оскільки чинним законодавством про електроенергетику чітко не визначені питання представництва у таких правовідносинах, слід керуватися загальними вимогами глави 17 ЦК України.

Так, відповідно до частини третьої статті 237 ЦК України, представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

З огляду на викладене, особу, яка є представником споживача в таких правовідносинах, може бути визначено за угодою сторін, наприклад, у договорі.

Слід вказати, що в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували, що сторонами по договору визначались уповноважені ними представники з питань використання електричної енергії чи на ведення справ щодо електроустановок та купівлі електричної енергії, або споживачем надавалися відповідні довіреності чи розпорядження на право представлення інтересів споживача під час проведення перевірок.

З урахуванням наведеного суд вважає, що донька Сотниченка А.І. - ОСОБА_5 , вказана електропостачальною організацією в акті про порушення як представник споживача в силу закону такою не є.

Разом з тим суд вказує, що оскільки споживач здійснює індивідуальну підприємницьку діяльність, то саме Сотниченко Анатолій Іванович є уповноваженою особою споживача у відносинах з третіми особами та має право підпису різного роду документів, в тому числі актів перевірок.

Водночас постачальником не доведено суду з посиланням на належні та допустимі докази у справі присутність споживача на місці складення акту про порушення під час проведення перевірки електролічильника, зважаючи на те, що Сотниченко Анатолій Іванович стверджує про його відсутність в цей час в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні представник електропостачальної організації повідомив, що не може довести факт присутності під час складання акту Сотниченка Анатолія Івановича , в тому числі за допомогою фотознімків, які хоч і зазначені в якості додатків до акту про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018, однак в матеріалах господарської справи відсутні.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 19.07.2018 у справі №923/832/17, відмовитися від підписання акта повинен сам споживач або його представник.

В свою чергу, електропостачальна організація не може довести суду той факт, що споживач або його повноважний представник були присутні при складанні акту та відмовилися від його підписання. Електропостачальною організацією також не представлено суду доказів, що ОСОБА_5 , яка зазначена в акті як така, що відмовилася підписали акт зі сторони споживача, була наділена повноваженнями представляти його інтереси.

Таким чином суд вважає, що акт про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018 складено за відсутності споживача або його представника та він не підписаний уповноваженим представником споживача.

Водночас відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії зазначено, що під час проведення енергопостачальною організацією контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку споживача участь споживача є обов`язковою.

Отже відсутність споживача або його представника під час проведення технічної перевірки (акт №К040818 від 25.10.2018) позбавила його можливості захистити свої права, викласти свої зауваження до акту про порушення ПРРЕЕ, подати пояснення і зауваження, не погодитись з виявленим фактом впливу на засіб обліку, надати дані, необхідні для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу завданих збитків.

Підпунктом 8.2.5 ПРРЕЕ встановлено, що у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо)за умови посвідчення їх осіб.

Суд вказує, що в акті про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018 в графі "З актом про порушення ознайомлені свідки (за наявності)" міститься відмітка, що бухгалтер та продавець не представилися та від підпису відмовилися.

Поряд з цим суд вважає, що вищевказані особи не можуть бути незаінтересованими особами по відношенню до споживача, як-то передбачено пп. 8.2.5 ПРРЕЕ, оскільки вони пов`язані із споживачем трудовими та/або цивільно-правовими правовідносинами.

До того ж законодавець пов`язує можливість засвідчення дійсності акту про порушення підписами двох незаінтересованих осіб лише за умови посвідчення їх осіб, на що не звернули увагу представники електропостачальника при складенні акту №К040818 від 25.10.2018.

Слід зазначити, що акт про порушення, в розумінні ст. 77 ГПК України, є єдиним можливим до застосування доказом підтвердження порушення споживачем ПРРЕЕ. В акті обов`язково відображаються усі передбачені формою параметри, будь-які інші документи (окрім такого акту, складеного за встановленою формою та з викладенням усіх необхідних відомостей) не є допустимими доказами відповідних обставин і не можуть бути підставою для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та суми завданих збитків.

Відсутність представника споживача при проведенні перевірки та складенні акту щодо порушення ним ПРРЕЕ, свідчить про те, що акт №К040818 від 25.10.2018 складений представниками електропостачальної організації з порушенням пп. 8.2.5 ПРРЕЕ, отже, по-перше, такий акт не може бути належним та допустимим доказом вчинення споживачем порушення, про яке йдеться у акті; по-друге, не може бути підставою для донарахування споживачу вартості та обсягу недоврахованої електроенергії, яка виходячи зі змісту ст. ст. 235, 236 ГК України, є оперативно-господарською санкцією за порушення споживачем господарських зобов`язань; по-третє, такий акт не може бути покладений в основу прийнятого комісією рішення про нарахування вартості недоврахованої електричної енергії.

Таким чином суд дійшов висновку, що акт про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018 не відповідає встановленим нормативно-правовим вимогам, оскільки не містить всі необхідні відомості, з огляду на що, суд відхиляє твердження представника електропостачальної організації щодо допустимості вказаного акту.

Разом з тим суд вказує, що оскільки на підставі акта про порушення, у якому зафіксовано факт порушення ПРРЕЕ, уповноваженими представниками постачальника електричної енергії під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків, чинність акту є важливим фактором при вирішенні спору щодо стягнення нарахованої споживачу до сплати на підставі акту оперативно-господарької санкції.

Аналізуючи наявний в матеріалах господарської справи розрахунок оперативно-господарської санкції, складений електропостачальником до акту про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018, господарський суд встановив, що нарахування по акту здійснювалось з урахуванням п. 2.4 Методики та на підставі п. 2.5 Методики, згідно із яким у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт*тод) визначається за формулою W доб=p*t доб*Кв, де Р - потужність (кВт), t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби, Кв (Кв.і) - коефіцієнт використання струмоприймачів.

При цьому, кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначається за формулою: Д пер.= Д пор + Д усун, де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Зважаючи на ненадання споживачем інформації про максимальну потужність наявних у нього на час складання акта про порушення ПРРЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних, а також незабезпечення споживачем можливості підключення всіх наявних на час складання акта про порушення ПРРЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність для здійснення замірів, до розрахунку взята фактично підключена потужність для даної точки обліку на час проведення виміру 25.10.2018, яка зазначена у договорі.

Суд вказує, що у даному випадку розрахунок здійснювався електропостачальником з урахуванням таких даних: Р=50 кВт, t доб = 5 год та Кв=0,75.

Відповідно до розрахунку електропостачальника, споживачу за період порушення з 26.04.2018 по 25.10.2018 було недовраховано електричної енергії на 34312,5 кВт/год (183 дні), що складає 65947,98 грн.

Натомість суд зазначає, що відповідач в судовому процесі не довів з посилання на належні докази у справі, що вищевказаний розрахунок недоврахованої електричної енергії є правомірним, а вихідні дані по Р=50 кВт, t доб = 5 год і Кв=0,75 є коректними, зважаючи на те, що показники Р і t взяті з умов договору, укладеного між сторонами 26.11.2008, який міг бути продовжений ними лише ще на один строк, тобто до 31.12.2010, оскільки умовами п. 9.4 договору сторони не передбачили можливість пролонгації строку його дії на кожен наступний рік. Натомість доказів на підтвердження внесення змін до договору в частині строку його дії відповідач до справи не надав, як і не надав в підтвердження правомірності здійснених ним розрахунків і додатки до договору № 2176-10860986 від 26.11.2008, які є його невід`ємними частинами та були враховані електропостачальником у формулі при обрахунку вартості недоврахованої споживачу електричної енергії за наслідками виявленого порушення ПРРЕЕ. Водночас відсутність додатків до договору позбавляє суд можливості перевірити правильність застосованих електропостачальником у розрахунку даних, а відтак і правомірність суми, що вказана у розрахунку вартості недоврахованої енергії, нарахованої до сплати споживачу.

З огляду на викладене, суд вказує, що станом на день проведення розрахунків по акту про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018, електропостачальник не мав правових підстав для використання вихідних даних, що зазначені в договорі про постачання електричної енергії № 2176-10860986 від 26.11.2008, а отже розрахунок вартості недоврахованої споживачу електричної енергії був проведений елекропостачальником на підставі некоректних вихідних даних, що в свою чергу є безумовною підставою для визнання рішення електропостачальника, оформленого протоколом № 045 від 22.05.2019, незаконним та недійсним. Аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду від 19.07.2018 по справі №906/585/17.

Що стосується показника Кв, який був врахований у розрахунку електропостачальника іх позначенням 0,75, а не 0,5, то в судовому процесі не було доведено підстав для його застосування, оскільки в акті перевірки не зазначено, що споживач недопустив представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, або не досяг згоди з електропостачальником щодо можливості застосування коефіцієнту викорисання електрообладнання у 0,5.

Що стосується періоду, за який споживачу було проведено розрахунок оперативно-господарської санкції, то електропостачальник не надав суду доказів тому, що остання технічна перевірка розрахункового засобу обліку споживача була проведена між сторонами 25.04.2018.

За приписами ч. 1 ст. 74 ГПК України унормовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З огляду на вищевказане господарський суд вважає, що електропостачальником не доведено, що період проведення нарахування санкції у розрахунку визначено вірно.

Таким чином суд дійшов висновку, що зроблений електропостачальником розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії проведений на підставі неналежних показників (величин), отже він є недостовірним та таким, що складений з порушенням п. 2.5 Методики.

Згідно з ч. 2 ст. 237 ГК України унормовано, що у разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутись до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Споживач скористався своїм правом, передбаченим вищевказаною статтею закону, та оскаржив до суду рішення комісії електропостачальної організації, яким йому було нараховано до сплати 65947,98 грн вартості недооблікованої електричної енергії.

Слід зазначити, що допущені електропостачальною організацією порушення при складанні оскаржуваного акту, які були встановлені судом в процесі розляду справи, в своїй сукупності не дають можливості достовірно встановити чи відбувся факт порушення ПРРЕЕ саме споживачем чи іншою особою. Висновок експерта від 25.02.2019 № 03/800/276, за результатами проведення дослідження електролічильника тип NIK2301AП1, заводський номер 0117315, не слугує доказом в підтвердження порушення ПРРЕЕ саме споживачем за відсутності останнього чи його уповноваженого представника на місці виявлення порушення та фіксації за їх участі факту пошкодження пломб. Натомість якщо би акт було складено за участю споживача чи його уповноваженого представника, вказане надало би можливість їм повідомити інформацію необхідну для встановлення суті виявленого правопорушення. До того ж суд зазначає, що в матеріалах справи відсутнє рішення комісії, оформлене протоколом від 05.12.2018, чи інше рішення, яким було вирішено направити електролічильник на проведення експертного дослідження. Також електропостачальник не пояснив з яких причин протягом тривалого часу (з моменту проведення перевірки до 25.02.2019) лічильник на проведення експертизи не направлявся, де він в цей час зберігався та хто мав до нього доступ. Вказані обставини мають важливе значення для розгляду даної справи, оскільки суд при прийнятті рішення повинен повно, всебічно, об`єктивно та безпосередньо дослідити всі докази, які надані сторонами.

Окрім іншого, суд вказує, що закінчення строку дії договору про постачання електричної енергії № 2176-10860986 від 26.11.2008 призвело до врахування у розрахунку вартості недооблікової електричної енергії вихідних даних, які не є коректними, що в свою чергу впливає на визначення розміру збитків та, з урахуванням викладеного, виключає можливість притягнення споживача до відповідальності у вигляді оплати оперативно-господарської санкції, нарахованої споживачу за порушення у сфері електропостачання у розмірі, встановленому комісією постачальника електричної енергії на засіданні 22.05.2019, навіть за наявності висновку експерта, яким підтверджено факт пошкодження пломб на лічильнику споживача.

Відповідно до ст. ст. 13, 73, 74, 77 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

З`ясувавши викладені обставини, дослідивши в судовому засіданні подані докази, оцінивши аргументи учасників справи, суд дійшов висновку, що права споживача, за захистом яких він звернувся до господарського суду були порушені електропостачальником, тому заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Водночас твердження електропостачальної організації про відсутність підстав для задоволення позову з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву та запереченнях від 27.09.2019, суд вважає необґрунтованими, а посилання на умови п. 4.4 договору про постачання електричної енергії № 2176-10860986 від 26.11.2008, якими передбачено право електропостачальника на складення акту і за відсутності споживача, за умови його підпису не менше трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії, недоречними, оскільки станом на день складення акту договір припинив свою дію.

При оцінці належності та допустимості наданих сторонами в обгрунтування своїх вимог та заперечень доказів, суд виходив із приписів ст. ст. 76 - 78 ГПК України.

При цьому суд вказує, що ним була надана оцінка основним доводам та запереченням сторін. Решта доводів та заперечень висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Водночас, суд наголошує, що хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент (справа "Трофимчук проти України" no. 4241/03 від 28.10.2010).

При вирішення питання про розподіл судових витрат, господарський суд, керуючись приписами ст. 129 ГПК України, покладає всі понесені у зв`язку з розглядом спору судові витрати на відповідача.

Керуючись ст. 13, 73-79, 129, 232, 233, 236- 238, 240, 241 ГПК України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Фізичної особи-підприємця Сотниченка Анатолія Івановича до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" про визнання рішення недійсним задовольнити.

2. Визнати недійсним рішення комісії Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №К040818 від 25.10.2018, оформлене протоколом № 045 від 22.05.2019.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (08132, Київська обл., Києво-Святошинський район, місто Вишневе, вул. Київська, будинок 2-Б, ) на користь Фізичної особи-підприємця Сотниченка Анатолія Івановича ( АДРЕСА_4 , ідент. номер НОМЕР_1 ): 1921 (одну тисячу дев`ятсот двадцять одну) гривню 00 копійок судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: (http://court.gov.ua/fair/).

Повне рішення складено: 16.10.2019

Суддя В.М. Антонова