ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" жовтня 2019 р. Справа№ 911/235/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Майданевича А.Г.

при секретарі: Добрицька В.С.

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явились;

від відповідача 1: Щелков П.С.;

від відповідача 2: не з`явились;

від третьої особи: не з`явились;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Київської області від 08.05.2019 року

у справі №911/235/19 (суддя Карпечкін Т.П.)

за позовом ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс"

2. Державного реєстратора філії Комунального підприємства "Путрівське" у м. Києві Тимошенко Анастасії Володимирівни

За участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1 - ОСОБА_2

про визнання недійсними рішень загальних зборів, визнання недійсним статуту та скасування реєстраційних дій

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст обставин справи

В провадженні Господарського суду Київської області знаходилась справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс", державного реєстратора філії Комунального підприємства "ПУТРІВСЬКЕ" у м. Києві Тимошенко Анастасія Володимирівна за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача1 - ОСОБА_2 про:

- визнання недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс", оформлених протоколом № 13-12/18 від 13.12.2018 року;

- визнання недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс", оформлених протоколом та №14-12/18 від 14.12.2018 року;

- визнання недійсною нову редакцію статуту, затверджену спірними рішеннями;

- скасування реєстраційної дії № 9022051 від 13.12.2018 року внесення змін до установчих документів юридичної особи, проведеної державним реєстратором філії Комунального підприємства "ПУТРІВСЬКЕ" у м.Києві Тимошенко Анастасією Володимирівною;

- скасування реєстраційної дії № 0022051 від 14.12.2018 року внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами до установчих документів, проведену державним реєстратором філії Комунального підприємства "ПУТРІВСЬКЕ" у м. Києві Тимошенко Анастасією Володимирівною.

В обґрунтування позовних вимог позивач - ОСОБА_1 посилається на порушення його корпоративних прав в Товаристві з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" як учасника, що володіє 50% статутного капіталу відповідача 1, щодо участі та управлінні справами товариства.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.05.2019 позов залишено без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції зазначив, що незазначення поважних причин неможливості прибуття в судові засідання та ненадання позивачем доказів, що засвідчують його особу та підпис, така поведінка позивача, незважаючи на клопотання про розгляд справи за його відсутності, перешкоджає вирішенню спору, оскільки унеможливлює встановлення особи позивача та з`ясування факту підписання позовної заяви дійсно позивачем, відповідно і наявність достатніх підстав для прийняття позову та відкриття провадження у справі.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 08.05.2019 року та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що позовна заява була підписана позивачем та містить всі відомості відповідно до ст. 162 ГПК України, в той же час як положення ГПК України не зобов`язують позивача надавати суду зразки підпису та документи, що посвідчують його особу та підтверджують належність підпису. Також, за доводами апелянта, ухвалою Господарського суду Київської області від 14.02.2019 вже було прийнято позов до розгляду та відкрито провадження, а тому твердження суду щодо відсутності достатніх підстав для прийняття позову та відкриття провадження у справі апелянт вважає необґрунтованими.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи між суддями від 01.08.2019 року, справу № 911/235/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: Дідиченко М.А. - головуюча суддя; судді - Пашкіна С.А., Майданевич А.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.08.2019 відкрито апеляційне провадження та призначено розгляд справи на 04.09.2019.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2019 року № 09.1-08/3384/19 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, у зв`язку з перебуванням судді Пашкіної С.А. у відпустці.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2019 року для розгляду справи №911/235/19 сформовано колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Дідиченко М.А., судді - Пономаренко Є.Ю., Майданевич А.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 прийнято до провадження у визначеному автоматизованою системою складі суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2019 відкладено розгляд справи на 02.10.2019.

Явка представників сторін у судове засідання

Представники позивача, відповідача 2 та третьої особи у судове засідання 02.10.2019 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки сторони були належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги, явка сторін не визнавалася обов`язковою судом апеляційної інстанції, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, Північний апеляційний господарський суд дійшов до висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті в судовому засіданні 02.10.2019.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

При цьому, ч. 1 ст. 8 зазначеного вище Закону передбачено, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. За змістом положень статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Відповідно до частини 2 статті 11 ГПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 2 статті 13 ГПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

За умовами частини 5 статті 13 ГПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом частини 1 статті 42 ГПК України, учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

В той же час, в розумінні ст. 42 Господарського процесуального кодексу України участь у судовому засідання учасників справи є правом сторони, а не його обов`язком.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 120 ГПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень процесуального закону залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог. При цьому, господарський суд має з`ясувати не тільки відсутність поважних причин, а також і те, яким чином неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Тобто, умовами застосування зазначеної норми є те, що витребувані матеріали чи явка представника позивача дійсно необхідні для розгляду спору по суті позовних вимог і спір без них вирішити неможливо.

Таким чином, визначальною умовою залишення позову без розгляду є саме можливість або неможливість вирішення спору по суті при невчиненні позивачем певних дій, покладених на нього судом.

В той же час, суд першої інстанції не витребував жодних додаткових доказів чи документів у позивача та не зобов`язував останнього надати додаткові пояснення до позову.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони у справі реалізували свої процесуальні права. А саме, відповідачем 1 були надані пояснення до позову, в який останній заперечив проти позовних вимог, в той час як позивачем були надані власні письмові пояснення щодо позовних вимог.

Таким чином, колегія суддів дійшла до висновку, що позивач підтримував заявлені позовні вимоги, а у суду першої інстанції було достатньо документів для розгляду даної справи за наявними у ній доказами.

Колегією суддів враховано, що ухвалами Господарського суду Київської області від 14.02.2019, 11.03.2019, 27.03.2019, 17.04.2019 явку, зокрема, позивача було визнано обов`язковою.

В той же час, в заявах позивача, поданих до суду 25.03.2019, 17.04.2019 та 06.05.2019, останній зазначав, що ним було подано до суду усі наявні у нього документи на підтвердження своїх заявлених вимог, позовні вимоги підтримував та просив розглянути справу без його участі.

Колегія суддів враховує, що місцевий суд в порушення положень ст.ст. 202, 226 ГПК України не зазначив в оскаржуваній ухвалі у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішенню спору у даній справі по суті заявлених вимог через неявку представника позивача, а також не вмотивував неможливість або наявність перешкод для розгляду спору за наявними матеріалами.

Позиція суду першої інстанції, що підставою для залишення позову без розгляду є ненадання позивачем доказів, що засвідчують його особу та підпис, а тому така поведінка позивача, незважаючи на клопотання про розгляд справи за його відсутності, перешкоджає вирішенню спору, оскільки унеможливлює встановлення особи позивача та з`ясування факту підписання позовної заяви дійсно позивачем, відповідно і наявність достатніх підстав для прийняття позову та відкриття провадження у справі, є необґрунтованою, оскільки нормами ГПК України не передбачено надання доказів, які посвідчують підпис особи, що підписала позовну заяву.

Колегією суддів також враховано, що такі докази також не витребовувались судом першої інстанції у позивача.

Крім того, колегією суддів враховано, що суд першої інстанції ухвалою від 17.04.2019 закрив підготовче провадження у справі № 911/235/19 та призначив розгляд справи по суті.

Відповідно до статті 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на 30 днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

За змістом статей 181, 182 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд, у тому числі, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про, зокрема, залишення позовної заяви без розгляду.

Як вбачається з ухвали суду від 17.04.2019, суд першої інстанції вирішив всі питання, передбачені ст. 182 ГПК України та вчинив всі необхідні дії, передбачені ст. 177 ГПК України, зокрема встановивши відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, як це передбачено ст. 185 ГПК України, та постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (стаття 194 ГПК України).

А тому, закривши підготовче провадження та перейшовши до розгляду справи по суті, суд першої інстанції фактично дійшов до висновку про можливість вирішення даного спору по суті на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів.

Враховуючи вищевикладене та те, що в матеріалах справи наявні документи, а в мотивувальній частині ухвали суду першої інстанції відсутнє будь-яке обґрунтування неможливості розгляду спору по суті за наявними матеріалами справи та відсутні висновки, яким чином неявка представника позивача в судове засідання у цьому випадку перешкоджала вирішенню спору по суті за наявними у матеріалах справи доказами, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність правових підстав для залишення позову без розгляду з підстав нез`явлення представника позивача до суду.

Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону (ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Таким чином, право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Суд першої інстанції, залишивши позовну заяву без розгляду, ухилився від розгляду позову по суті, чим позбавив позивача реалізувати своє право на отримання судового захисту.

Вказане вище, зокрема, узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 08.10.2018 у справі № 910/16157/14, від 06.02.2018 у справі № 910/12590/17, від 21.12.2018 у справі № 910/17428/17, від 10.04.2019 у справі № 909/1425/13, від 18.03.2019 у справі № 910/1615/16

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи вищевикладене та те, що в матеріалах справи наявні документи, а в мотивувальній частині ухвали суду першої інстанції відсутнє будь-яке обґрунтування неможливості розгляду спору по суті за наявними матеріалами справи та відсутні висновки, яким чином неявка представника позивача в судове засідання у цьому випадку перешкоджала вирішенню спору по суті за наявними у матеріалах справи доказами, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність правових підстав для залишення позову без розгляду з підстав нез`явлення представника позивача до суду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 ст. 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

З огляду на вищевикладені обставини колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали було порушено норми процесуального права, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню, а справа підлягає передачі на розгляд Господарського суду Київської області.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 280, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 08.05.2019 року у справі № 911/235/19 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 08.05.2019 року у справі № 911/235/19 скасувати.

3. Матеріали справи № 911/235/19 передати для продовження розгляду до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 07.10.2019

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді Є.Ю. Пономаренко

А.Г. Майданевич