ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01.10.2019 р. справа № 914/2000/19

Господарський суд Львівської області у складі судді Іванчук С.В., розглянувши матеріали позовної заяви Заступника прокурора Львівської області в інтересах держави в особі

позивача-1: Державної екологічної інспекції у Львівській області, м.Львів

позивача-2: Миколаївської міської ради, м.Миколаїв Львівської області

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс», с.Тростянець Миколаївського району Львівської області

про стягнення шкоди.

Ціна позову 40320000,00грн.

ВСТАНОВИВ:

На розгляд господарського суду поступив позов Заступника прокурора Львівської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Львівській області та Миколаївської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс» про стягнення шкоди в розмірі 40320000,00грн.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення (ч. 5 ст. 162 ГПК України).

Прокурор звертаючись до суду з позовом в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва. Відповідно, наявність одного факту порушення інтересів держави недостатньо для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді. Таке право, в тому числі право подавати позов, прокурор має лише, якщо орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Частиною 2 статті 80 ГПК України передбачено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.05.2018р. у справі №918/323/17 та постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25.04.2018р. у справі № 806/1000/17.

Прокурор у позовній заяві обґрунтовує підстави звернення до суду з даним позовом неналежним здійсненням позивачем-1 захисту інтересів держави, оскільки впродовж 2014-2019р.р. перевірок відповідача в частині охорони надр при здійсненні видобутку піску не проводилось та не здійснювалось реагування заходами цивільно-правового характеру. Звернення до господарського суду в інтересах позивача-2 прокурор обґрунтовує тим, що позивачем-2 не ініційовано здійснення захисту інтересів держави , у тому числі шляхом звернення до суду. Вказане, на думку прокурора, є підставою для захисту цих інтересів останнім.

Однак, у позовній заяві не обґрунтовано та не надано доказів та причин неможливості самостійного звернення з таким позовом осіб, яких прокурор визначив позивачами та/або відсутності у цих осіб повноважень для захисту своїх інтересів, та що такі суб`єкти всупереч закону не здійснюють захисту, або роблять це неналежно.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння, розмір ставок судового збору та порядок його сплати регулюється Законом України Про судовий збір (із змінами та доповненнями).

Частина 2 ст.4 Закону України Про судовий збір встановлює, що за подання позовних заяв майнового характеру до господарського суду ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовних заяв немайнового характеру до господарського суду 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України Про Державний бюджет України на 2019р. прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921 гривень.

Як вбачається із змісту позовної заяви, прокурором заявлено позовну вимогу майнового характеру про стягнення шкоди в розмірі 40320000,00грн. Прокурором, як доказ сплати судового збору, до позовної заяви додано платіжне доручення №1866 від 13.09.2019р. на суму 362880,00грн. Проте, згідно Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення з відповідним позовом), прокурор враховуючи предмет спору повинен був сплатити за майнову вимогу судовий збір у розмірі 604800,00грн.

Прокурор у позові покликаючись на п.6 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на суму збитків в розмірі 16128000,00грн., оскільки такі завдані кримінальним правопорушенням.

Згідно п.6 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Однак, як вбачається з матеріалів позовної заяви, в межах кримінального правопорушення збитки в розмірі 16128000,00грн. були завдані фізичною особою ОСОБА_1 Унал, тоді як позов пред`явлено до юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс». Відтак, при поданні даного позову діють загальні правила сплати судового збору, встановлені при зверненні із позовом до господарського суду.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Прокурором всупереч п.3 ч.3 ст. 162 ГПК України не подано документально обґрунтованого розрахунку заявленої до стягнення суми збитків.

Частиною 2 ст. 164 ГПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до частин 1-5 статті 91 Господарського процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів передбачений пунктом 5.27 Національного стандарту України "Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55. Згідно з вказаним стандартом відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Як вбачається з матеріалів, поданих на розгляд суду, долучено документи, зокрема висновок експертів №3637 від 24.05.2018р., договір оренди землі від 14.11.2014р., розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку, акт приймання-передачі земельної ділянки за договором оренди, акт про надання гірничого відводу, спеціальний дозвіл на користування надрами №246 від 06.03.1995р., положення про Державну екологічну інспекцію у Львівуській області затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.09.2017р. №652 у незасвідчених копіях. Неправильно засвідчені або незасвідчені копії документів є недопустимими доказами фактичних обставин справи та є підставою для скасування судового рішення у справі (Постанова Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11.07.2018р. у справі №904/8549/17).

Згідно із ч.ч. 1, 3 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Прокурор не обґрунтував підстав залучення визначеної у вступній частині позовної заяви третьої особи Державного підприємства «Стрийське лісове господарство».

Згідно із ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.164, ст.174, ст.234, ст.235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Заступника прокурора Львівської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Львівській області та Миколаївської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс» про стягнення шкоди залишити без руху.

Надати Заступнику прокурора Львівської області 3-денний строк з дня вручення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху для усунення таких недоліків:

Обґрунтувати та надати докази неможливості самостійного звернення з таким позовом особами, яких прокурор визначив позивачами та/або відсутності у цих осіб повноважень для захисту своїх інтересів.

Подати суду докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Подати документально обґрунтований розрахунок заявленої до стягнення суми збитків із покликанням на первинні документи.

Надати належні докази до матеріалів справи оформлені відповідно до вимог ст. 91 ГПК України та в порядку встановленому чинним законодавством.

Подати письмове обґрунтування, відповідно до вимог ст. 50 ГПК України, підстав залучення третьої особи зазначеної у вступній частині позовної заяви, та докази скерування даних обґрунтувань іншим учасникам справи.

У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Іванчук С.В.