ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2019 р. Справа№ 910/9830/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Сітайло Л.Г.

Смірнової Л.Г.

при секретарі: Добрицька В.С.

за участю представників сторін:

від позивача: не з'явились;

від відповідача 1: Петрова І.Г.;

від відповідача 2: не з'явились;

від третьої особи 1: Лантух Є.С.;

від третьої особи 2: Мізунський А.І.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Національного Банку України та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

на ухвалу Господарського суду Київської області від 27.05.2019 року (повний текст складено 27.05.2019)

у справі № 910/9830/18 (суддя Карпечкін Т.П.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Златобанк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма сошників плюс"

Товариства з обмеженою відповідальністю "Соларенерго"

за участю третіх осіб, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Національного Банку України та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

про визнання недійсним договору та застосування наслідків недійсності договору

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст обставин справи

До Господарського суду Київської області за встановленою територіальною юрисдикцією (підсудністю) з Господарського суду м. Києва на підставі ухвали суду від 30.07.2018 року у справі № 910/9830/18 та ст. 31 Господарського процесуального кодексу України надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства "Златобанк" (в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Славкіної М.А.) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма сошників плюс" та до Товариства з обмеженою відповідальністю "Соларенерго" про визнання недійсним договору та застосування наслідків недійсності договору.

В обґрунтування зазначеного позову позивач вказав, що при укладенні договору про відступлення права вимоги була відсутнє волевиявлення колегіального органу - кредитного комітету АТ «Златобанк», що свідчить про відсутність волевиявлення банку на вчинення правочину.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.05.2019 позов Публічного акціонерного товариства "Златобанк" залишено без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції зазначив, що оскільки в судовому порядку відмінено процедуру виведення Банку з ринку (віднесення до категорії неплатоспроможних та ліквідації) і станом на момент розгляду справи відповідне рішення суду є остаточним і набрало законної сили, в судовому порядку встановлено відсутність правових підстав для запровадження тимчасової адміністрації в АТ "Златобанк", відповідно і підстав для надання Фонду (Уповноваженій особі Фонду) повноважень діяти від імені Банку замість органів управління Банку.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Національний Банк України звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Київської області від 27.05.2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Київської області.

Апеляційна скарга мотивована тим, що позову заяву було подано до суду та порушено провадження у справі під час здійснення Фондом заходів з ліквідації АТ «Златобанк» та наявності у Славкіної М.А. процесуальної дієздатності. Крім того, апелянт зазначив, що вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд мав спершу дати оцінку позиції позивача в особі його представника на час вирішення питання про залишення позову без розгляду, чого зроблено не було.

Також, не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Київської області від 27.05.2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Київської області.

Доводи апеляційної скарги Фонду зводяться до того, що судом першої інстанції було невірно застосовано положення статей 92 ЦК України та статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань». Також апелянт вказав, що уповноважена особа Фонду на ліквідацію «Златобанк» діяла в інтересах банку та в межах повноважень, покладених на неї законодавством, а оскаржувана ухвала суду не містить доводів протилежного.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №910/9830/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Дідиченко М.А., суддів Пашкіна С.А., Сітайло Л.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.08.2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Національного банку України.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №910/9830/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Дідиченко М.А., суддів Пашкіна С.А., Сітайло Л.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.08.2019 апеляційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ухвалу Господарського суду Київської області від 27.05.2019 року у справі № 910/9830/18 залишено без руху.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2019 року № 09.1-08/3356/19 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, у зв'язку з перебуванням судді Пашкіної С.А. у відпустці.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2019 року для розгляду справи №910/9830/18 сформовано колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Дідиченко М.А., Смірнова Л.Г., Сітайло Л.Г.

Ухвалами Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2019 року апеляційні скарги Національного Банку України та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято до провадження у визначеному автоматизованою системою складі суду. Також відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб для спільного розгляду з апеляційною скаргою Національного банку України.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2019 відкладено розгляд справи на 25.09.2019.

Явка представників сторін у судове засідання

Представники позивача та відповідача 2 у судове засідання 25.09.2019 не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки сторони були належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги, явка сторін не визнавалася обов'язковою судом апеляційної інстанції, а участь в засіданні суду є правом, а не обов'язком сторони, Північний апеляційний господарський суд дійшов до висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті в судовому засіданні 25.09.2019.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Як визначено ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Залишаючи позов у даній справі без розгляду, суд першої інстанції вказав на відсутність повноважень в уповноваженої особи Фонду на ліквідацію АТ «Златобанк» на підписання позовної заяви від імені цього банку.

При цьому суд першої інстанції послався на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.07.2017 року, змінену постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 25.10.2017 року, та залишену без змін постановою Великої палати Верховного Суду України від 05.02.2019 року у справі № 826/2184/17, якою визнано протиправними і скасовано постанову Правління НБУ від 13 лютого 2015 року №105 «Про віднесення АТ «Златобанк» до категорії неплатоспроможних», рішення Фонду від 13 лютого 2015 року № 30 «Про запровадження тимчасової адміністрації в АТ «Златобанк», постанову Правління НБУ від 12 травня 2015 року № 310 «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ «Златобанк», рішення Фонду від 13 травня 2015 року № 99 «Про початок процедури ліквідації АТ «Златобанк» та призначення уповноваженої особи Фонду на ліквідацію банку», рішення Фонду від 18 травня 2015 року № 100 «Про внесення змін до рішення виконавчої дирекції Фонду від 13 травня 2015 року № 99 «Про початок процедури ліквідації АТ «Златобанк» та призначення уповноваженої особи Фонду на ліквідацію банку», Рішення Фонду від 24 березня 2016 року № 391 «Про продовження строків здійснення процедури ліквідації АТ «Златобанк» на два роки до 13 травня 2018 року включно». Зобов'язано НБУ надати АТ «Златобанк» установлений частиною сьомою статті 75 Закону України «Про банки і банківську діяльність» строк, за винятком використаного, для проведення дій з фінансового оздоровлення АТ «Златобанк» після проведення заходів з його ліквідації.

Відповідно до частини 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, які законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Зі змісту частин першої та другої статті 36 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" вбачається, що з дня початку процедури виведення Фондом банку з ринку призупиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, спостережної ради і правління (ради директорів) та органів контролю (ревізійної комісії та внутрішнього аудиту). Фонд набуває всі повноваження органів управління банку та органів контролю з дня початку тимчасової адміністрації і до її припинення.

Протягом 15 днів, але не пізніше строків, установлених Фондом, керівники банку забезпечують передачу уповноваженій особі Фонду печаток і штампів, матеріальних та інших цінностей банку, а також протягом трьох днів - передачу печаток і штампів бухгалтерської та іншої документації банку.

На період тимчасової адміністрації усі структурні підрозділи, органи та посадові особи банку підпорядковуються у своїй діяльності Фонду та уповноваженій особі Фонду в межах повноважень, установлених цим Законом та делегованих Фондом, і діють у визначених Фондом/уповноваженою особою Фонду межах та порядку.

Таким чином, з моменту запровадження у банку тимчасової адміністрації Фонд набуває повноважень органів управління та контролю банку з метою реалізації покладених на нього чинним законодавством функцій. При цьому банк зберігає свою правосуб'єктність юридичної особи та відповідного самостійного суб'єкта господарювання до завершення процедури його ліквідації та внесення запису про це до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 46 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" з дня початку процедури ліквідації банку припиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, спостережної ради і правління (ради директорів)) та органів контролю (ревізійної комісії та внутрішнього аудиту). Якщо в банку, що ліквідується, здійснювалася тимчасова адміністрація, з дня прийняття рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку тимчасова адміністрація банку припиняється. Керівники банку звільняються з роботи у зв'язку з ліквідацією банку.

Повноваження Фонду та уповноваженої особи Фонду з дня свого призначення передбачалися статтею 48 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", зокрема до її повноважень належало виконання повноважень, які визначені частиною другою статті 37 цього Закону.

Серед визначених частиною другою статті 37 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» повноважень уповноваженої особи Фонду є право заявляти від імені банку позови майнового та немайнового характеру до суду, у тому числі позови про винесення рішення, відповідно до якого боржник банку має надати інформацію про свої активи (пункт 5).

Відповідно до частин третьої та четвертої цієї ж статті уповноважена особа Фонду діє від імені банку в межах повноважень Фонду. На виконання своїх повноважень така особа, зокрема: 1) діє без довіреності від імені банку, має право підпису будь-яких договорів (правочинів), інших документів від імені банку; 2) видає накази та розпорядження, дає доручення, обов'язкові до виконання працівниками банку.

Для вирішення питання щодо наявності повноважень підписання позовної заяви в уповноваженої особи Фонду не мають значення відомості, які містяться в Єдиному державному реєстрі щодо осіб, які мають діяти від імені банку, станом на час ухвалення рішень судом першої чи апеляційної інстанції у цій справі.

Для визначення правомірності відкриття провадження за позовною заявою, підписаною Славкіною М.А. від імені ПАТ "Златобанк", важливим є лише факт обізнаності суду, який відкрив провадження у справі, щодо повноважень Славкіною М.А. діяти від імені банку на дату звернення нею до суду.

Така обізнаність суду, який відкрив провадження у справі, не залежить від того, чи будуть у майбутньому скасовані чи визнані нечинними постанови НБУ чи рішення Фонду, на підставі яких діяла уповноважена особа.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що згідно з витягом з Єдиного державного реєстру станом на день подання позовної заяви в графі "Прізвище, ім'я, по батькові, дата обрання (призначення) осіб, які обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи" зазначено Славкіну М.А. як керівника (уповноважена особа Фонду на ліквідацію ПАТ "Златобанк" з 14.05.2018).

Твердження суду першої інстанції, що такі відомості в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо керівника АТ "Златобанк" не відповідають дійсності, оскільки рішенням суду у справі № 826/2184/17 спростовано наявність підстав для надання відповідних повноважень Славкіній М.А. (уповноваженій особі ФГВФО на ліквідацію АТ "Златобанк"), і фактично має місце технічне непорозуміння, колегією суддів сприймаються критично, з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 89 Цивільного кодексу України юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення.

До єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.

Згідно із частинами першою та другою статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Якщо відомості, що підлягають внесенню до єдиного державного реєстру, є недостовірними і були внесені до нього, третя особа може посилатися на них у спорі як на достовірні. Третя особа не може посилатися на них у спорі у разі, якщо вона знала або могла знати про те, що такі відомості є недостовірними.

З огляду на наведене і на ту обставину, що на момент звернення Славкіної М.А. до суду від імені банку відомості про неї як уповноваженого представника позивача містились у Єдиному державному реєстрі, а значить, були достовірними для суду.

Відповідно суд і будь-які інші треті особи не знали і не могли знати про те, що Славкіна М.А. на момент звернення до суду від імені ПАТ "Златобанк" не мала таких повноважень з представництва банку.

Колегією суддів враховано, що остаточне рішення у справі № 826/2184/17 було прийнято Великою Палатою Верховного Суду лише 05.02.2019. При цьому, дія оскаржуваних рішень у справі № 826/2184/17 (зокрема постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.07.2017 року у справі № 826/2184/17, яка змінена постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 25.10.2017 року) були зупинені на підставі ухвали Верховного Суду від 05.07.2018.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява від імені АТ «Златобанк» була підписана уповноваженою особою Фонду Славкіною М.А. 19.07.2018 а подана до суду 24.07.2019.

Також, колегія суддів вважає за можливе зазначити, що визнання протиправним та скасування судом у цілому чи окремих положень постанов НБУ та рішень Фонду, в тому числі якими особу наділено повноваженнями щодо представництва банку, не є безумовною підставою для залишення позову, підписаного такою особою як представником банку, без розгляду.

Крім того, суд першої інстанції, вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, мав спершу дати оцінку позиції позивача в особі його належного представника на час розгляду цього питання, чого зроблено не було. Зокрема, судом першої інстанції не враховано, що позивач в особі його належного представника на час вирішення питання про залишення позову без розгляду не звертався до суду з заявою ані про залишення позову без розгляду, ані про відмову від позову.

Суд також не позбавлений права у випадку наявності сумнівів щодо волевиявлення нового керівника (представника) юридичної особи на предмет обґрунтованості позову, підписаного іншою уповноваженою особою, з'ясувати ці обставини, оцінивши наявні докази.

Вказане вище, зокрема, узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.09.2018 у справі № 911/2666/15, та правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 12.02.2019 у справі № 922/3518/17.

Твердження суду першої інстанції, що у справі № 911/2666/15 Великою Палатою Верховного Суду досліджувались інші обставини щодо повноважень особи, яка підписала позовну заяву, не відповідають дійсності, оскільки у справі № 911/2666/15 Великою Палатою Верховного Суду досліджувалось тіж самі питання щодо повноважень уповноваженої особи Фонду на підписання від імені АТ «Златобанк» позовної заяви після винесення рішень у справі № 826/2184/17, що і у даній справі.

Частиною 4 ст. 236 ГПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

З огляду на викладені обставини та враховуючи вимоги чинного законодавства, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду, з огляду на що ухвала Господарського суду Київської області від 27.05.2019 року підлягає скасуванню, а справа - направленню для подальшого розгляду до місцевого господарського суду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 ст. 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

У зв'язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 280, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційні скарги Національного Банку України та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ухвалу Господарського суду Київської області від 27.05.2019 року у справі № 910/9830/18 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 27.05.2019 року у справі № 910/9830/18 скасувати.

3. Матеріали справи № 910/9830/18 передати для продовження розгляду до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 02.10.2019

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді Л.Г. Сітайло

Л.Г. Смірнова