СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"07" жовтня 2019 р. Справа № 913/658/16

Суддя-доповідач Фоміна В.О., розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Східно-українська металургійна компанія» (вх.№2989 Л/2) на ухвалу Господарського суду Луганської області від 20.08.2019 ухвалену суддею Вінніковим С.В. у приміщенні Господарського суду Луганської області у справі №913/658/16

за заявою боржника Товариства з обмеженою відповідальністю «Метали і полімери», м. Лисичанськ Луганської області

про банкрутство

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Господарського суду Луганської області від 20.08.2018 у справі №913/658/16 у задоволенні заяви б/н від 22.02.2019 АТ Альфа-Банк про уточнення розміру вимог кредитора відмовлено; у задоволенні доповнень б/н від 11.05.2019 АТ Альфа-Банк до заяви з грошовими вимогами №55932-11-б/б від 05.07.2016 відмовлено; вирішено інші процедурні питання.

ТОВ «Східно-українська металургійна компанія» з ухвалою суду від 20.08.2019 не погодилось, звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Луганської області від 20.08.2019 у справі №913/658/16, прийняти нове рішення, яким змінити мотивувальну частину зазначеної ухвали, а саме: відмовити ПАТ «Альфа-Банк» у задоволенні уточнення розміру вимог та доповнень до заяви з грошовими вимогами ПАТ «Альфа-Банк» у зв`язку з пропуском строку позовної давності.

Одночасно заявник просить поновити строк на подання апеляційної скарги, оскільки він пропущений з поважних причин. А також в тексті апеляційної скарги ТОВ «Східно-українська металургійна компанія» просить відстрочити сплату судового збору, оскільки його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Розглянувши вказану апеляційну скаргу на предмет дотримання заявником процесуальних норм, суддя-доповідач дійшла висновку про залишення її без руху, враховуючи таке.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 123 ГПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень статті 4 Закону України Про судовий збір, в редакції на день подання скарги, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 7 п.2 ч.2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір сплачується у 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно приписів Закону України «Про державний бюджет на 2019 рік», 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 грн.

Таким чином, за подання до суду апеляційної скарги заявник мав сплатити судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, заявник вказав про своє скрутне фінансове становище.

Частиною 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України, встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону України Про судовий збір передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Разом з тим, судом встановлено, що скаржник не належить до жодної з категорії осіб, визначеної у ст. 8 Закону, яким передбачено відстрочення сплати судового збору. Той факт, що апелянт належить до кола суб`єктів, на яких розповсюджується дія статті 8 Закону України Про судовий збір або ж наявність підстав, встановлених ст. 8 Закону, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, скаржником суду апеляційної інстанції не доведено. При цьому, сама лише обставина про скрутне фінансове становище Товариства не підпадає під умови передбачені законодавством для відстрочення та/або звільнення від сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин (ст. 7 ГПК України).

З огляду на те, що скаржником не зазначено обставин та доказів поширення на нього умов передбачених в частині першій статті 8 Закону України "Про судовий збір", не вбачається правових підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Луганської області від 20.08.2019 по справі №913/658/16.

Суд зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Підсумовуючи все вищенаведене, в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги з викладених скаржником мотивів слід відмовити.

До того ж, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Статтею 259 ГПК України визначено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Комплексний аналіз зазначених норм свідчить, що положення вказаної ст.259 ГПК по суті конкретизують та деталізують вимоги наведеного п. 3 ч. 3 ст.258 ГПК в частині, кому, які документи і яким саме чином має надіслати особа, яка подає апеляційну скаргу, зокрема і обов`язок цієї особи надіслати копію апеляційної скарги і доданих до неї документів саме листом з описом вкладення.

До такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18.04.2019 у справі №914/1955/17.

Таким чином, в розумінні п. 3 ч. 3 ст. 258, ст. 259 ГПК України, належним доказом, що підтверджує направлення апелянтом іншій стороні у справі копії апеляційної скарги та документів, які додаються скаржником до апеляційної скарги та які відсутні у іншій сторони, є опис вкладення до цінного або рекомендованого листа, що надається до суду разом із апеляційною скаргою.

Відповідно до пункту 6 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.07.1997 № 799 "Про затвердження Порядку оформлення поштових відправлень з вкладенням матеріалів звітності, розрахункових документів і декларацій" (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ N 1120 від 18.07.2003) опис вкладення поштового відправлення відправник складає із зазначенням у ньому, зокрема, поіменного переліку предметів вкладення.

Опис вкладення повинен відповідати пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, відповідно до якого працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом зазначеного пункту правил, для здійснення перевірки працівниками поштового відділення відповідності вкладення опису, останній має містити перелік документів, які додаються до апеляційної скарги.

Тобто, вимоги, встановлені у ст. 259 ГПК України, передбачають надання скаржником до апеляційної скарги опису вкладення до листа, що має підтвердити факт направлення іншій стороні, окрім копії апеляційної скарги, також копій документів, які додаються заявником до апеляційної скарги та які відсутні у іншої сторони.

Відповідно до приписів статей 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

До матеріалів апеляційної скарги, скаржником взагалі не надані докази направлення апеляційних скарг учасникам даної справи.

З метою усунення недоліків апеляційної скарги, ТОВ «Східно-українська металургійна компанія» необхідно надати суду докази направлення апеляційної скарги листом з описом вкладення всім кредиторам по справі.

Обгрунтовуючи клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги, заявник вказав, що не отримував оскаржуваної ухвали від 20.08.2019, однак з Єдиного державного реєстру судових рішень лише 10.09.2019 дізнався про вказану ухвалу, а тому йому був необхідний додатковий час для підготовки та направлення апеляційної скарги.

Розглянувши клопотання ТОВ «Східно-українська металургійна компанія» про поновлення строку, суд зазначає, що лише сам факт його подання не передбачає обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої причини такий строк було пропущено заявником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин справи оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Досліджуючи підстави поновлення строку на апеляційне оскарження заявлені у клопотанні про поновлення строків, колегія зазначає, що оскаржувана ухвала прийнята 20.08.2019, позначки про складення повного тексту не містить, тому вважається, що повний текст її складений також 20.08.2019.

До Єдиного реєстру судових рішень вказана ухвала внесена 22.08.2019, про що свідчить відповідна позначка в ухвалі.

Також спірна ухвала надіслана сторонам 22.08.2019, тобто у строки передбачені нормами ГПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, копія ухвали господарського суду від 20.08.2019 була направлена на адресу ТОВ «Східно-українська металургійна компанія»: 65009, м. Одеса, вул. Сонячна, 5. Проте, вказане поштове відправлення було повернуто на адресу суду з довідкою Укрпошта: «адресат вибув».

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вказана адреса зазначена як місцезнаходження товариства. Вказана адреса зазначена ТОВ «Східно-українська металургійна компанія» в своїй апеляційній скарзі.

Таким чином, судом першої інстанції було направлено копію ухвали господарського суду від 20.08.2019 за належною адресою.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Згідно з ч. 1, 2 ст. 3 цього Закону для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

У Єдиному державному реєстрі судових рішень оскаржувана ухвала оприлюднена 23.08.2019.

Враховуючи, що ТОВ «Східно-українська металургійна компанія» є учасником даної справи, зокрема, кредитором, останній повинен належним чином опікуючись про хід судової справи, а тому мав можливість вчасно дізнатись про постановлення оскаржуваної ухвали.

Враховуючи викладене суд вважає, що не отримання заявником копії ухвали господарського суду від 20.08.2019, яку останній з додержанням вимог процесуального закону надсилав за належною адресою, зумовлено суб`єктивною поведінкою учасника процесу, залежало виключно від його волевиявлення і не може об`єктивно свідчити про неможливість своєчасного звернення з апеляційною скаргою, а відтак вказані причини пропуску строку подання апеляційної скарги не можуть бути визнані поважними.

Таким чином, суд не може вважати наведені в клопотанні обставини щодо пропуску строку на подання апеляційної скарги доведеними, обґрунтованими та такими, що дають підстави для його задоволення.

Згідно з частиною 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, з метою усунення недоліків апеляційної скарги, заявнику необхідно вказати інші підстави поновлення строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

Статтею 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що вказані в клопотанні про поновлення строку на подання апеляційній скарзі підстави поновлення цього строку визнані судом неповажними, відсутність доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, а також відсутність доказів надіслання копії апеляційної скарги учасникам справи, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 76, 77, 174, 234, 258, 259, 260 Господарського процесуального кодексу України, суддя - доповідач,

УХВАЛИЛА:

1.Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Східно-українська металургійна компанія» на ухвалу Господарського суду Луганської області від 20.08.2019 у справі №913/658/16 залишити без руху.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «Східно-українська металургійна компанія» 10-денний строк, з дня вручення цієї ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги.

3. Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, має наслідки передбачені статтями 260, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач В.О. Фоміна