ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

26.09.2019 Справа № 917/1193/19

за позовною заявою Першого заступника керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області, вул. Старо-Троїцька, 13, м. Лубни, Лубенський район, Полтавська область, 37500

в інтересах держави в особі: 1. Полтавської обласної державної адміністрації, вул. Соборності, 45, м. Полтава, 36014

2. Полтавського обласного управління лісового та мисливського господарства, вул. Гулака-Артемовського, 22, м. Полтава, 36000

до 1. Комунального підприємства "Калініна-2008", вул. Перемоги, 28, с. Березівка, Гребінківський район, Полтавська область, 37441

2. Гребінківської районної державної адміністрації Полтавської області, пров. Олексія Припутня, 1, м. Гребінка, Полтавська область, 37400

ІІІ особа Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області, вул.Уютна,23, м.Полтава, 36000

про визнання недійсним розпорядження та повернення земельної ділянки,

Cуддя: Кльопов І.Г.

Секретар судового засідання Назаренко Я.А.

Представники сторін згідно протоколу судового засідання

Обставини справи. Перший заступник керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області звернувся до господарського суду Полтавської області з позовом в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації, Полтавського обласного управління лісового та мисливського господарства до Комунального підприємства "Калініна-2008" та Гребінківської районної державної адміністрації Полтавської області, в якому просить:

1) визнати недійсним розпорядження голови Гребінківської районної державної адміністрації № 539 від 19.12.2012 "Про розгляд та затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок КП "Калініна-2008" в постійне користування за межами населених пунктів Березівської сільської ради" в частині затвердження проекту землеустрою та передачі в постійне користування земельної ділянки з кадастровим номером :00:005:0001, загальною площею 324,8529 га.;

2) зобов`язати Комунальне підприємство "Калініна-2008" повернути державі в особі Полтавської обласної державної адміністрації земельну ділянку з кадастровим номером :00:005:0001, загальною площею 324,8529 га., яка знаходиться за межами населеного пункту Березівської сільської ради Гребінківського району Полтавської області, шляхом підписання акту приймання-передачі.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 18.07.2019 суд ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду і відкрити провадження у справі; справу розглядати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 06.08.2019.

Від Полтавської обласної державної адміністрації 06.08.2019 надійшли пояснення по справі. В даних поясненнях Полтавська обласна державна адміністрація зазначає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

07.08.2019 за вхід. №8290 від відповідача 2 - Гребінківської районної державної адміністрації Полтавської області надійшов відзив на позов.

08.08.2019 за вхід. №8373 від відповідача 1 - Комунального підприємства "Калініна-2008" надійшов відзив на позов. Відповідачі проти позову заперечують та просять суд відмовити у задоволенні позову.

13.08.2019 за вхід. №8561 та №8562 від Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області надійшла відповідь на відзиви відповідачів.

У судовому засіданні 26.09.2019 відповідачем 1 - Комунальним підприємством "Калініна-2008" подано заяву про залишення позову без розгляду.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив наступне.

Частинами 1, 3 та 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру закріплено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до ч. 3-5 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

У даній справі прокурор, звертаючись із позовною заявою в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації та Полтавського обласного управління лісового та мисливського господарства, зазначив, що звернення з вимогою про визнання недійсним розпорядження голови Гребінківської РДА є задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання - незаконної передачі земель лісового і водного фондів в постійне користування для цілей несумісних з правовим режимом використання земель вказаної категорії, а також спільних інтересів загалом, права власності на землю українського народу, лісів та вод - національного багатства України та лісів і вод як джерел задоволення потреб суспільства в лісових та водних ресурсах.

Надаючи оцінку доводам прокуратури щодо необхідності представництва, суд враховує таке.

Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї з сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї з сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції від 31.03.05).

Пункт третій частини першої статті 131 - 1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках. Суд виходить з того, що під "виключним випадком", за якого прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави". "Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність є предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необгрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

У рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь - яких інших функції були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох "виключних" випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; - у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. У другому - коли відповідний орган відсутній.

При цьому: - "не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається; - "здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дії і рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною; - "належність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

З врахуванням вказаного вище, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підстави для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Зазначені положення узгоджуються з усталеними правовими висновками Верховного Суду, зокрема в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.18 у справі № 924/1256/17, а також у постановах Верховного Суду від 23.10.18 у справі № 926/03/18, від 23.09.18 у справі № 1237/17, від 06.02.19 у справі № 927/246/18.

Врахувавши вищевказані висновки, що узгоджені з аналогічною позицією Верховного Суду, судом враховується і те, що звертаючись з позовом за захистом інтересів держави, прокурор має довести: наявність інтересів держави, які порушені; наявність підстав для представницьких функцій у випадках невиконання або неналежного виконання своїх повноважень органами державної влади (місцевого самоврядування), які наділені такими функціями у відповідних правовідносинах або, в разі відсутності відповідного органу.

Позовна заява не містить відомостей стосовно того, які саме обставини перешкоджають захисту інтересів держави безпосередньо Полтавською обласною державною адміністрацією та Полтавським обласним управлінням лісового та мисливського господарства, Зокрема, не зазначено в чому саме полягає неможливість позивачів, у разі виявлення порушення, звернутися до суду з відповідним позовом самостійно.

Таким чином, відсутність у даному випадку законних підстав для представництва інтересів держави свідчать про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності, що є підставою для залишення позову без розгляду за п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК.

Відповідно до ст.226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

За подання даного позову прокуратурою сплачено 3842,00грн. судового збору платіжним дорученням №1049 від 01.08.2019

За приписами п.4 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням);

Оскільки від прокуратури до суду не надходило клопотання про повернення судового збору, то питання про повернення позивачу з державного бюджету України судового збору в сумі 3842,00,00 грн. буде вирішено судом після надходження відповідного клопотання

На підставі матеріалів справи та керуючись ст. ст. 53, п. 1 ч. 1 ст. 226, ст. ст. 232, 234, 235 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Залишити позов Першого заступника керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації та Полтавського обласного управління лісового та мисливського господарства до Комунального підприємства "Калініна-2008» та Гребінківської районної державної адміністрації Полтавської області про визнання недійсним розпорядження та повернення земельної ділянки без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту підписання (ст.ст. 235, 255 ГПК України).

Ухвалу підписано: 27.09.2019

Суддя Кльопов І.Г.