РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

17.09.2019Справа № 910/6212/19
Господарський суд міста Києва у складі судді Ярмак О.М., за участю секретаря судового засідання Ліпіної В.В, розглянувши господарську справу

За позовом Національного агенства України з питань державної служби (01601, м.Київ, вул.Прорізна, 15, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву (01032, м.Київ, бульвар Т.Шевченка 50-г)

до Управління культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації (01030, м.Київ, бул.Тараса Шевченка, 26/4, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Централізована бібліотечна система Шевченківського району (01601, м. Київ, вул. Прорізна 15)

про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном

Представники сторін:

від позивача: Караченцева Н.С.

від відповідача: Брієдіс А.П., Горбенко І.М.

від третьої особи 1: Литвин Б.О.

від третьої особи 2: Коновалова І.Ю. директор

ВСТАНОВИВ:

Національне агентство України з питань державної служби звернулось до Господарського суду міста Києва з вимогами до Управління культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном шляхом звільнення орендованого приміщення, загальною площею 170,40 кв.м.

Позовні вимоги мотивовані тим, що незважаючи на закінчення строку дії договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності № 430 від 28.09.2012, укладеного між Регіональним відділенням Фонду державного майна України (орендодавцем) в редакції додаткового договору № 6988 від 03.12.2014, та відповідачем (орендарем), за умовами якого відповідачу було передано в оренду державне нерухоме майно - нежилі приміщення, загальною площею 315,9 кв.м., що розташовані на 1 поверсі будівлі по вул. Прорізній, 15 у м .Києві , та яке належать до сфери управління позивача (балансоутримувача), з метою розміщення Центральної районної бібліотеки ім. Є.Плужника; підписання між орендарем та орендодавцем Акту приймання-передачі (повернення) майна від 01.11.2018 з оренди, відповідно до якого відповідач повертає РВ ФДМ із користування нерухоме майно - загальною площею 170,40 кв.м., та в порушення умов укладеного нового договору № 6988/03 від 06.11.2018 про внесення змін до договору оренди нерухомого майна № 6988 від 03.12.2014, за яким відповідачу, враховуючи зменшення орендованої площі передано у користування 145,50 кв.м., відповідач орендоване майно, загальною площею 170,40 кв.м., не повернув, ним фактично продовжує користуватись Центральна районна бібліотека ім. Є.Плужника.

Позивач посилаючись на те, що оскільки Національне агентство України з питань державної служби володіє речовим правом на спірне майно - є власником та балансоутримувачем державного майна, а Управління культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації чинить перешкоди у користуванні та розпорядженні ним, тобто продовжує без відповідних правових підстав займати приміщення, площею 170,40кв.м. і в результаті таких дій відповідача, позивач фактично позбавлений можливості здійснювати свої повноваження щодо використання майна для власних потреб, та виконувати функції власника стосовно контролю та ефективного збереження і використання державного майна, просить в порядку статей 326, 391 ЦК України зобов`язати відповідача усунути перешкоди у праві користування та розпорядження державним майном, яке перебуває у власності та на балансі Національного агентства України з питань державної служби на керівництво та функціонування управління у сфері держаної служби шляхом звільнення орендованого приміщення, загальною площею 170,40 кв.м., яке знаходиться на першому поверсі будівлі за адресою: м.Київ, вул.Прорізна, 15.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.05.2019 позов Національного агентства України з питань державної служби залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви у встановлений спосіб.

28.05.2019 до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 04.07.2017.

20.06.2019 через канцелярію суду відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому надав пояснення, що Центральна бібліотека ім. Є.Плужника знаходиться в орендованому приміщенні по вул.Прорізній, 15 у м.Києві вже 67 років, є методичним центром та очолює Центральну бібліотечну систему Шевченківського району м.Києва, яка безпосередньо підпорядкована Управлінню культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації, відповідачем права позивача жодним чином не порушені, вимоги позивача є необґрунтованими, оскільки відповідно до положень п. 1 ст. 27 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендар повинен повернути об`єкт оренди орендодавцеві, а не балансоутримувачу. У задоволенні позову просив відмовити.

02.07.2019 через канцелярію суду від Центральної районної бібліотеки ім. Є.Плужника подано заяву про дозвіл прийняти участь в судовому засіданні.

03.07.2019 через канцелярію суду Громадською організацією "Україно-болгарський культурний центр "Сердіка" подано заяву про вступ у справу, в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 04.07.2019 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву; відкладено підготовче засідання на 30.07.2019.

08.07.2019 через канцелярію суду від Централізованої бібліотечної системи Шевченківського району надійшло клопотання про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

24.07.2019 через канцелярію суду третьою особою подано пояснення по суті справи.

В судовому засіданні 30.07.2019 позивач проти задоволення клопотання Централізованої бібліотечної системи Шевченківського району заперечував; представник відповідача в судове засідання не з`явився.

Розглянувши клопотання Централізованої бібліотечної системи Шевченківського району про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача., суд прийшов до висновку про обгрунтованість та наявність підстав для задоволення поданого клопотання в порядку ст. 50 ГПК України.

Ухвалою суду від 30.07.2019 залучено до участі у справі Централізовану бібліотечну систему Шевченківського району (01601, м. Київ, вул. Прорізна 15) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, відкладено підготовче засідання на 13.08.2019.

08.09.2019 до суду від Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

У судове засідання 13.08.2019 представники відповідача та третьої особи 2 не з`явились, представник позивача позовні вимоги підтримав.

Клопотання Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, яка не є учасником даної справи, про перенесення розгляду справи залишено судом без розгляду.

Суд ухвалою від 13.08.2019 відмовив у задоволенні клопотання Громадської організації "Україно-болгарський культурний центр "Сердіка" про вступ у справу в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача, закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 17.09.2019.

16.08.2019 через канцелярію суду відповідач подав клопотання про долучення додаткових доказів до справи.

16.08.2019 через канцелярію суду Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація подала заяву про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.

У судовому засіданні 17.09.2019 представник позивача позовні вимоги підтримав, представники відповідача проти позову заперечували.

Судом не прийняті до розгляду подані 16.09.2019 клопотання у зв`язку із пропущенням заявниками процесуальних строків, за відсутності відповідних клопотань про їх поновлення та доказів неможливості подачі додаткових доказів та заяви про вступ третьої особи, у підготовчому засіданні.

У судовому засіданні 17.09.2019 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача, відповідача і третіх осіб, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

28.09.2012 між Фондом державного майна України (орендодавець) та Управлінням культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації (орендар) був укладений договір оренди № 430 нерухомого майна, що належить до державної власності, відповідно до якого орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування державне нерухоме майно - нежилі приміщення, площею 315,9 кв.м., що розташовані на 1 поверсі будівлі за адресою: м.Київ, вул.Прорізна, 15, про що сторони підписали Акт приймання-передавання державного нерухомого майна (додаток до договору).

Відповідно до п.1.1 договору визначено, що майно належить до сфери управління і облікується на балансі Національного агентства України з питань державної служби (балансоутримувача).

Майно передається в оренду з метою розміщення Центральної районної бібліотеки імені Є.Плужника (п.1.2 договору).

Пунктом 10.1 договору було визначено, що цей договір укладено строком на 2 роки 11 місяців, що діє з 28.09.2012 по 27.08.2015 року включно.

03.12.2014 між сторонами договору було підписано Додатковий договір № 6988 до договору оренди № 430 від 28.09.2012, за умовами п. 1 якого визначено, що орендодавцем майна є Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києві та відповідно цих змін у п.2 виклали преамбулу договору № 430 у новій редакції.

Договором № 6988/02 від 22.01.2016 про внесення змін до договору № 6988 внесено зміни до договору в частині п.3.1 щодо порядку визначення орендної плати, та викладено п.8.1 глави 8 у новій редакції, зокрема щодо прав орендодавця контролювати з можливим залучення балансоутримувача виконання умов договору та використання майна, переданого в оренду за договором, і у разі необхідності спільно з балансоутримувачем вживати відповідних заходів реагування.

Договором № 6988/03 від 06.11.2018 про внесення змін до договору № 6988, сторонами внесено зміни до договору, у зв`язку із зменшенням площі орендованого приміщення, п.1.1 договору визначено, що орендодавець передає, а орендар приймає в користування державне нерухоме майно - нежилі приміщення, загальною площею 145,50 кв.м., що перебуває на балансі Національного агентства з питань державної служби (балансоутримувача), викладено в новій редакції п.3.1 про порядок сплати орендної плати, продовжено договір оренди № 6988 від 03.12.2014 на строк 2 роки 11 місяців, що діє по 27.06.2021 включно, всі інші умови договору оренди № 6988 від 03.12.2014 залишаються незмінними.

01.11.2018 між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по місту Києві (орендодавець) та Управлінням культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації (орендар) був підписаний акт приймання-передачі (повернення) нерухомого майна за адресою: м.Київ, вулиця Прорізна, 15 , за яким орендар згідно з договором оренди нерухомого майна від 03.12.2014 № 6988 повертає, а орендодавець приймає із користування нерухоме майно - загальною площею 170,40 кв.м., яке знаходиться за адресою: м.Київ, вулиця Прорізна, 15.

Відповідно до Акту Рахункової палати України № 1 від 09.01.2019, в рамках аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених Національному агентству України з питань державної служби на керівництво та функціонування управління у сфері держаної служби проведено огляд приміщення за адресою: м.Київ, вул.Прорізна, 15 (перший поверх), яке знаходиться на балансі НАДС, передане в оренду Управлінню культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації та встановлено, що перший поверх цієї адміністративної будівлі займає Центральна районна бібліотека ім. Є.Плужника, фактична площа займаних приміщень станом на 09.01.2019 складає 315,9 кв.м., проте відповідно до договору оренди № 6988/03 від 06.11.2018 для оренди передано 145,5 кв.м., що становить відхилення 170,4 кв.м.

Актом про результати обстеження від 13 травня 2019 року, комісією у складі представників Національного агентства України з питань державної служби на керівництво та функціонування управління у сфері держаної служби встановлено, що Управлінням культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації не забезпечило вивільнення приміщень, станом на 13 травня 2019 року на цій площі знаходиться Центральна районна бібліотека ім. Є.Плужника.

Позивач, зазначаючи про припинення правовідносин оренди по договору оренди № 430 від 28.09.2012 у зв`язку із закінчення строку дії правочину, порушення відповідачем договірних зобов`язань по договору № 6988/03, підписання Акту повернення майна від 01.11.2018, вказує, що майно з оренди відповідачем не повернене, Центральна районна бібліотека ім..Є.Плужника фактично продовжує займати приміщення, площею 170,40 кв.м., у зв`язку із чим заявляючи позов на підставі статей 326, 391 ЦК України, просить зобов`язати відповідача усунути перешкоди у праві користування та розпорядження державним майном, яке перебуває у власності та на балансі Національного агентства України з питань державної служби на керівництво та функціонування управління у сфері держаної служби шляхом звільнення орендованого приміщення, загальною площею 170,40 кв.м., яке знаходиться на першому поверсі будівлі за адресою: м.Київ, вул.Прорізна, 15.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що він, як балансоутримувач позбавлений можливості здійснювати свої повноваження щодо використання майна для власних потреб, що є перешкодою для здійснення права користування та розпорядження державним майном, яке перебуває на його балансі; не може виконувати функцій власника стосовно контролю та ефективного збереження і використання державного майна.

Відповідно до частини 1 статті 15 та частини 1 статті 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Наведені норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Відповідно до частини 2 статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

За призначенням способи захисту можуть вважатися визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цивільних прав та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

З урахуванням наведеного завданням суду при здійсненні правосуддя є забезпечення, зокрема, захисту прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави, отже, встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

У позовній заяві позивач в обґрунтування обраного способу захисту права вказує, що оскільки орендар не звільняє орендовані приміщення, то позовна вимога про його виселення як примусове виконання обов`язку в натурі відповідає приписам статей 16, 20 ЦК України.

Проте, обраний позивачем спосіб захисту цивільного права на підставі статті 391 ЦК України не підпадає під примусове виконання обов`язку в натурі, передбачене пунктом 5 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом статей 317, 318 ЦК власнику належить право володіти, користуватися і розпоряджатися своїм майном.

Здійснення власником свого права власності передусім полягає в безперешкодному, вільному та на власний розсуд використанні всього комплексу правомочностей власника, визначених законом, - володіння, користування, розпорядження майном.

Згідно зі статтею 391 ЦК України, на яку посилається позивач, власник майна має право звернутися до суду з вимогою про захист права власності вимагаючи усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

У розумінні приписів наведеної норми право власності може бути також порушене без безпосереднього вилучення майна у власника. Власник у цьому випадку має право вимагати захисту свого права і від особи, яка перешкоджає його користуванню та розпорядженню своїм майном, тобто може звертатися до суду з негаторним позовом.

Підставою для подання негаторного позову є вчинення третьою особою перешкод власнику в реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Однією з умов подання такого позову є триваючий характер правопорушення і наявність його в момент подання позову. Характерною ознакою негаторного позову є протиправне вчинення перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного суду від 04.04.2019 у справі № 924/1220/17).

Передбачений статтею 391 ЦК спосіб захисту - усунення перешкод у здійсненні власником прав користування та розпорядження своїм майном, підлягає застосуванню у тих випадках, коли між позивачем, який є власником майна, і відповідачем, який користується спірним майном, не існує договірних відносин щодо цього майна і майно перебуває у користуванні відповідача не на підставі договору, укладеного з позивачем.

В розумінні положень ст. 391 ЦК України, звернутися з негаторним позовом може власник або титульний володілець, у якого знаходиться річ, щодо якої відповідач ускладнює здійснення повноважень користування або розпорядження, а відповідачем - лише та особа, яка перешкоджає позивачеві у здійсненні його законного права користування чи розпорядження річчю.

Позивач заявив позов до Управлінням культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації, зазначаючи, що фактично спірне майно займає Центральна районна бібліотека імені Є.Плужника.

Судом встановлено, що відповідно до умов договору № 6988/03 від 06.11.2018 про внесення змін до договору № 6988, у зв`язку із зменшенням площі орендованого та шляхом підписання Акту приймання-передачі (повернення) нерухомого майна за адресою: м.Київ, вулиця Прорізна, 15 , за яким орендар згідно з договором оренди нерухомого майна від 03.12.2014 № 6988 повертає, а орендодавець приймає із користування нерухоме майно - загальною площею 170,40 кв.м., яке знаходиться за адресою: м.Київ, вулиця Прорізна, 15, договірні відносини між орендарем - Регіональним відділенням Фонду державного майна України по місту Києву та відповідачем у даній справі - Управлінням в частині оренди нерухомого майна, площею 170,40 кв.м. припинились.

Матеріалами справи підтверджено та учасниками справи не заперечується, що нежилі приміщення, загальною площею 315,9 кв.м., що розташовані на 1 поверсі будівлі по вул. Прорізній , 15 у м. Києві , у тому числі 170,40 кв.м. ( які мали бути звільнені відповідно до Акту від 01.11.2018), займала та продовжує займати Центральна районна бібліотека імені Є.Плужника, для розміщення якої і були укладені договір оренди 3 430 від 28.09.2012, договір № 6988 від 03.12.2014, з урахуванням договору № 6988/03 від 06.11.2018.

Так згідно рішення виконавчого комітету Ленінської районної ради депутатів трудящих № 136 від 25.02.1952 вирішено надати бібліотеці ім..Радищева приміщення у новобудівлі по вул.Свердлова, 17 - перший поверх та просити виконком міської ради депутатів трудящих це рішення підтримати.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Київської міської Ради депутатів трудящих № 1791 від 26.08.1952 «Про надання приміщення бібліотеці Ленінського району» вирішено задовольнити клопотання виконавчого комітету Ленінської районної ради депутатів трудящих про надання бібліотеці Ленінського району приміщення в новозбудованій будівлі по вул. Свердова (Прорізна), 17, площею в 460 кв.м.

Судом встановлено, що згідно Додатку до рішення виконкому Київської міської Ради народних депутатів № 329 від 03.04.1990 «Про повернення вулицям історичних назв» вулиця Свердлова, що пролягає від вулиці Хрещатик до вулиці Володимирської, перейменована у вулицю Прорізна.

Згідно пояснень, наданих представниками сторін в судовому засіданні, будівлі у зв`язку із будівництвом театру було присвоєно № 15.

Факт займання цієї площі саме бібліотекою підтверджує і сам позивач, долучивши до матеріалів справи Акт Рахункової палати України № 1 від 09.1.2019, Акт обстеження у складі комісії своїх працівників від 13.05.2019.

Відповідно до Положення про Централізовану бібліотечну систему Шевченківського району м.Києва, затвердженого розпорядженням Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації № 560 від 18.09.2013, Центральна районна бібліотека ім. Є.Плужника входить до складу Центральної бібліотечної установи Шевченківського району м.Києва (ЦБС), є головною бібліотекою ЦБС.

Пунктом 1.15 Положення визначено, що ЦБС є юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, печатку зі своїм найменуванням, інші печатки, штампи, бланки, власний логотип та інші реквізити.

Згідно пп.1.2-1.4 Положення, ЦБС заснована на комунальній власності територіальної громади міста Києва, її засновником та власником є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступають Київська міська рада та уповноважені нею органи. Органом управління ЦБС є Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація. ЦБС безпосередньо підпорядкова Управлінню культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, підзвітна департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Такти чином, позивачем заявлено позов про усунення перешкоди у праві користування та розпорядження державним майном до Управління культури, туризму та охорони культурної спадщини Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, при цьому надавши докази фактичного зайняття приміщення іншою юридичною особою - ЦБС.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона як на підставу своїх вимог чи заперечень.

За загальним правилом, обов`язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. При цьому доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Доказів займання відповідачем нерухомого майна, загальною площею 170,40 кв.м., яке знаходиться за адресою: м.Київ, вулиця Прорізна, 15 , знаходження у приміщенні відповідача, вчинення перешкод у праві користування та розпорядження державним нерухомим майном, здійснення функцій власника стосовно контролю та ефективного збереження і використання державного майна, суду не надано.

У матеріалах справи відсутні докази порушення прав та законних інтересів позивача саме з боку відповідача.

Посилання позивача на займання спірного майна бібліотекою та відповідно порушення відповідачем договірних зобов`язань по договору № 6988/03 від 06.11.2018 не підтверджені належними засобами доказування.

Згідно з частиною першою статті 785 Цивільного кодексу України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

За змістом частини першої статті 27 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" у разі закінчення строку дії договору оренди, орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві об`єкт оренди на умовах, зазначених у цьому договорі.

За умовами договору п.10.9 договору оренди № 430 від 28.09.2012, редакція якого залишилась незмінною після підписання додаткового договору № 6988 від 03.12.2014, майно вважається поверненим балансоутримувачу з моменту підписання сторонами акта приймання-передавання.

Матеріалами справи підтвердження, що між орендарем та орендодавцем 01.11.2018 був підписаний Акт про повернення нерухомого майна, площею 170,40 кв.м. в будівлі на першому поверсі по вул.Прорізній, 15 у м.Києві , що підтверджує виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань та спростовує доводи позивача про протилежне.

Разом з тим, умови договору не містять положення про відповідальність орендаря за дії третіх осіб щодо вивільнення цього майна, навіть у випадку підпорядкованості цих суб`єктів.

Крім того, суд зазначає, що посилання позивача на договірні відносини з відповідачем нівелюють підстави звернення до суду з негаторним позовом.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, виходячи з меж заявлених позовних вимог, та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача до відповідача з викладених у позові підстав є необґрунтованими.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову Національного агентства України з питань державної служби у повному обсязі.

З огляду на те, що суд відмовляє у задоволенні заявлених позовних вимог, судові витрати відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись статтями 86, 129, 233, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову Національного агентства України з питань державної служби відмовити повністю.

2. Судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 26.09.2019

Суддя О.М.Ярмак