УХВАЛА

м. Київ

25.09.2019Справа № 910/10054/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., за участю секретаря судового засідання Зарудньої О.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" (01001, м. Київ, площа Івана Франка, буд. 5; ідентифікаційний код: 40528421)

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс "Віденський" (01011, м. Київ , вул. П. Мирного/ Гусовського, буд. 8, 10, 12, 14 , 16, 11, 15; ідентифікаційний код: 34239888)

про стягнення 2925403,15 грн,

Представники сторін:

від позивача: Давиденко С.О.

від відповідача: Запорожець І.І.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

29.07.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" з вимогами до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс "Віденський" про стягнення 2925403,15 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказав на те, що відповідач в порушення умов укладеного між сторонами Договору №520787 на постачання теплової енергії у гарячій воді від 30.08.2018 не у повному обсязі здійснив оплату, поставленої позивачем теплової енергії, у зв`язку з чим у відповідача виникла заборгованість у розмірі 2504161,12 грн. Крім того, позивачем заявлено до стягнення з відповідача пеню у розмірі 299181,81 грн., 3% річних у розмірі 28495,51 грн. та інфляційні втрати у розмірі 93564,71 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 04.09.2019.

21.08.2019 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача про призначення комплексної судової економічної експертизи та клопотання про повернення позовної заяви.

21.08.2019 до Господарського суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить суд відмовити у задоволені позову.

02.09.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

У підготовчому засіданні 04.09.2019 судом було оголошено перерву до 25.09.2019 у порядку ст. 183 Господарського процесуального кодексу України.

17.09.2019 до Господарського суду міста Києва надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву.

У підготовчому засіданні 25.09.2019 суд розглядав клопотання відповідача про повернення позовної заяви у зв`язку з тим, що остання підписана неповноважною особою.

Представник відповідача підтримав раніше подане клопотання.

Представник позивача заперечував щодо задоволення вказаного клопотання.

З огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

За змістом частини 1, 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно положень частин 1, 3 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження представників сторін та інших учасників справи, в тому числі повноваження щодо підписання заяв, клопотань, тощо мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Згідно з підпунктом 11 пункту 161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (у редакції Закону № 1401 від 02.06.2016) відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції представництво прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01.01.2019.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Суд зазначає, що Закон України № 1401-VIII від 02.06.2016 "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" набрав чинності 30.09.2016.

Враховуючи предмет даної справи, характер спірних правовідносин, складність справи, суд не має підстав віднести дану справу до категорії малозначних, а тому вважає, що дана справа належить до категорії справ, розгляд яких необхідно здійснювати за правилами загального позовного провадження з метою всебічного та об`єктивного її розгляду.

Відтак, з огляду на те, що дану справу вирішено розглядати за правилами позовного провадження, представництво позивача повинен здійснювати безпосередньо керівник (директор) останнього або адвокат, який уповноважений таким керівником на здійснення представництва комунального підприємства.

В той час, суд вказує, що подана позовна заява підписана директором Структурного підрозділу "Енергозбут" КП "Київенерго" - ОСОБА_1., на підтвердження повноважень якого була надана копія довіреності № 03/09/18-02 від 03.09.2018, яка видана т.в.о. директора Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" ОСОБА_2

Однак враховуючи викладене вище та те, що структурний підрозділ "Енергозбут" КП "Київенерго" не є юридичною особою, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 є особою яка не має повноважень підписувати позовну заяву від імені директора (як це зазначено в позові)

Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго", а також не має права здійснювати представництво інтересів позивача на підставі наданої суду довіреності, оскільки справа розглядається за правилами загального позовного провадження і відповідно представництво інтересів позивача в даному випадку може здійснювати безпосередньо керівник (директор) Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" як самопредставництво юридичної особи або ж адвокат.

Верховний Суд (постанова КГС ВС від 27.07.2018 у справі № 910/9224/17) дотримується позиції, що процесуальне представництво юридичної особи може здійснюватися як у порядку самопредставництва, так й іншими особами як представниками юридичної особи за довіреністю.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначено законодавством чи установчими документами.

Відповідно, особи, які представляють юридичну особу за довіреністю і виконують процесуальні дії на підставі наданих їм довіреністю повноважень, виступають від імені цієї особи як довірителя, а не в порядку самопредставництва.

З огляду на викладене представник, звертаючись до суду від імені директора на підставі виданої ним довіреності, не діє у такому разі як законний представник у порядку самопредставництва.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 910/23346/16, від 21.03.2018 у справі № 916/3283/16, від 14.03.2018 у справі № 910/22324/16.

З огляду на встановлені у підготовчому засіданні обставини суд вказує, що ч. 11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відтак, у зв`язку з тим, що матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 . уповноважений представляти інтереси Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго", суд дійшов висновку залишити позовну заяву № 30/1/1/1625 від 26.07.2019 без руху та встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків останньої з метою дотримання права позивача на звернення до суду.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на те, що позивачем не дотримано вимог ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, та враховуючи, що приписи ст. 174 Господарського процесуального кодексу України носять імперативний характер, суд приходить до висновку, що наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху відповідно до ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" - залишити без руху.

2. Встановити Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" п`ятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду доказів наявності у ОСОБА_1 повноважень на підписання позовної заяви № 30/1/1/1625 від 26.07.2019.

3. У разі усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою

Ухвала набрала законної сили 25.09.2019 та оскарженню не підлягає

Суддя Д.О. Баранов