ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2019 року м.Дніпро Справа № 904/2063/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Березкіна О.В. (доповідач)

суддів: Дарміна М.О., Антоніка С.Г.

Секретар судового засідання Грачов А.С.

Представники сторін:

від ПП "Бізон-Тех 2006": Хомутов Г. В. адвокат, довіреність №41/19 від 02.01.2019 р.;

від Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ" представник не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ", смт.Слобожанське

на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 15.08.2019 року ( суддя Красота О.І.) про повернення зустрічної позовної заяви

Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ", смт.Слобожанське

до Приватного підприємства "БІЗОН-ТЕХ 2006", м.Пологи

про визнання недійсним частину правочину

у справі № 904/2063/19

за позовом Приватного підприємства "БІЗОН-ТЕХ 2006", м.Запоріжжя

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ", смт.Слобожанське

про стягнення 1 509 599,91 грн.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "БІЗОН-ТЕХ 2006" звернулося до господарського суду з позовом до Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ" і просить суд 984 630,18 грн. - боргу, 56 123,92 грн. - інфляційних витрат, 196 926,03 грн. - штрафу, 271 919,78 грн. процентів, поислаючись на неналежне виконання Відповідачем зобов`язань за Договором поставки №КГ-266 від 30.03.2018р. в частині оплати поставленого товару.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 27.05.2019 року відкрито провадження по справі.

15 серпня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ" звернулося до Приватного підприємства "БІЗОН-ТЕХ 2006" із зустрічною позовною заявою про визнання недійсним частину правочину - Договору поставки № КГ-266 від 30.03.2018 року, укладеного між Приватним підприємством Бізон-Тех 2006 та Товариством з обмеженою відповідальністю Агрорітет, а саме: пункт 2.5, речення 2 пункту 5.4, пункти 5.6, 6.1.4, 6.1.5, 7.2.3, речення 1-3 пункту 7.2.4, пункт 8.2, перше речення пункту 8.6 Договору в частині заборони Покупцю уступити права вимоги за Договором без письмової згоди Постачальника зазначеного Договору та застосувати наслідки недійсності частини правочину - Договору поставки № КГ-266 від 30.03.2018 року, укладеного між ПП Бізон-Тех 2006 та ТОВ Агрорітет, а саме: пунктів 2.5, речення 2 пункту 5.4, пунктів 5.6, 6.1.4, 6.1.5, 7.2.3, речення 1-3 пункту 7.2.4, пункт 8.2, першого речення пункту 8.6 Договору в частині заборони Покупцю уступити права вимоги за Договором без письмової згоди Постачальника зазначеного Договору, а саме: вважати укладеним Договір без пунктів 2.5, речення 2 пункту 5.4, пунктів 5.6, 6.1.4, 6.1.5, 7.2.3, речення 1-3 пункту 7.2.4, пункт 8.2, першого речення пункту 8.6 Договору в частині заборони Покупцю уступити права вимоги за Договором без письмової згоди Постачальника зазначеного Договору.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 15.08.2019 року у справі №904/2063/19 повернуто зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ" і додані до неї документи.

Не погодившись із вказаною ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ" звернувся з апеляційною скаргою, в якій, з посиланням на неповне з"ясування обставин справи, недоведеність обставин, які господарський суд визнав встановленими, просив скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 15.08.2019 року у справі № 904/2063/19 про повернення зустрічної позовної заяви та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Дніпропетровської області.

В обгрунтування своєї скарги апелянт посилається на те, що первісний позов та зустрічний є пов`язаними, а тому суд повинен був прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду.

Апелянт вважає, що стаття 174 ГПК України не містить жодної з підстав для повернення позовної заяви, на яку послався суд першої інстанції, а тому повернення зустрічного позову здійснено судом з порушенням норм процесуального права.

Всі ці обставини, на думку апелянта, є підставами для скасування ухвали суду та направлення справи для спільного розгляду з первісним позовом.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 29.08.2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 15.08.2019 року у справі № 904/2063/19, розгляд призначено на 25.09.2019 колегією суддів у складі: головуючий суддя Березкіна О.В. (доповідач); судді: Антонік С.Г., Дармін М.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 23.09.2019року за клопотанням представника приватного підприємства Бізон Тех 2006 розгляд апеляційної скарги призначено провести в судовому засіданні в режимі відеоконференції 25.09.2019року.

В судове засідання 25.09.2019 року, яке проводилось в режимі відеоконференції, апелянт не з`явився, надавши суду клопотання про відкладення судового засідання.

В обгрунтування даного клопотання апелянт посилався на те, що у штаті ТОВ « Агрорітет» відсутня посада юриста, а тому представництво підприємства здійснював адвокат Сироткін С.С., який з 24.09.2019 року по 26.09.2019 року включно буде знаходиться у відрядженні у м. Львів в Західному апеляційному господарському суді.

На підтвердження даного факту апелянт додав копії ухвали Західного апеляційного господарського суду від 5 вересня 2019 року про призначення до розгляду на 25.09.2019 року справи за позовом, заявленим до ПАТ «Агро-Союз», копію довіреності ПАТ « Агро-Союз» на ім`я ОСОБА_1 та копію наказу про відрядження ОСОБА_1 .

Розглянувши клопотання про відкладення розгляду справи, заслухавши думку представника позивача за первісним позовом - ПП « Бізон-Тех 2006», який заперечував проти його задоволення, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Так, колегія суддів вважає доведеним факт неможливості участі представника апелянта в судовому засіданні апеляційної інстанції 25.09.2019 року, проте, враховує наступне.

Положеннями пункту 10 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Згідно статті 273 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

З наведеного вбачається, що Господарським процесуальним кодексом України визначені строки, протягом яких має бути вирішений спір, і продовження цього строку не передбачено нормами господарського процесуального законодавства.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 29.08.2019 року відкрито апеляційне провадження та призначена справа до розгляду на 25.09.2019 року, тобто, строк розгляду справи до 29.09.2019 року, а тому суд апеляційної інстанції не має процесуальної можливості відкладення розгляду справи поза межами строку.

Крім того, колегія суддів зауважує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

З клопотання апелянта не вбачається неможливість суду вирішити спір без його участі, або необхідність надання ним додаткових доказів, пояснень, заяв тощо.

На думку колегії суддів, апелянт є юридичною особою, представництво якої у справі може здійснювати керівник, або член виконавчого органу, а тому неможливість забезпечити явку представника адвоката, не позбавляло апелянта можливості забезпечити явку іншого представника, наприклад, керівника підприємства.

Крім того, як вище зазначено, розгляд даної справи було призначено 29 серпня 2019 року, в той час, як провадження у справі Західного апеляційного господарського суду за строком було призначено пізніше, 5 вересня 2019 року, а тому колегія суддів не вбачає підстав для відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін та надав клопотання про застосування судом апеляційної інстанції до відповідача за первісним позовом заходу процесуального примусу у вигляді штрафу за систематичне зловживання процесуальними права, що призвело до затягування розгляду цієї справи.

Розглянувши дане клопотання, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не доведено зловживання відповідачем за первісним позовом своїми процесуальними правами.

Так, на розгляді апеляційного суду знаходиться апеляційна скарга ТОВ « Агрорітет» на ухвалу суду першої інстанції про повернення зустрічного позову.

Нормами ГПК України передбачено право сторони на оскарження ухвал та рішень судів, а тому незгода сторони з процесуальним рішенням по справі надає йому право на оскарження цього рішення і не свідчить про зловживання своїми правами.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши відповідність оскаржуваного рішення нормам діючого законодавства, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи зустрічну позовну заяву, господарський суд першої інстанції виходив з того, що зустрічна позовна заява подана з порушенням строку, передбаченого ч.1 ст.180 Господарського процесуального кодексу України, оскільки 18.06.2019р. відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, що вказує про пропуск Відповідачем встановленого процесуального строку для подачі зустрічної позовної заяви.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Статтею 169 ГПК України передбачено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Згідно із частин 1, 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.8 статті 165 ГПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали суду про відкриття провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 27 травня 2019 року прийнята позовна заява ПП «БІЗОН-ТЕХ 2006» до розгляду, призначене судове засідання на 18.06.2019 року та зобов`язано відповідача- ТОВ « АГРОРІТЕТ» надати відзив протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

30 травня 2019 року відповідач ознайомився з матеріалами справи ( а.с. 54), 18.06.2019 року надав відзив( а.с. 63), і лише 15 серпня 2019 року, тобто, поза межами строку, Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ" звернувся до Приватного підприємства "БІЗОН-ТЕХ 2006" із зустрічною позовною заявою.

Згідно частини 4 статті 13 цього Кодексу кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до положень частини 1 статті 118 вказаного Кодексу право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Відповідно до частинип 6 статті 180 ГПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частина шоста статті 180 Господарського процесуального кодексу України).

З огляду на вищезазначене, господарський суд першої інстанції обгрунтовано повернув зустрічну позовну заяву.

При цьому, посилання апелянта на положення статті 174 ГПК України є неспроможними, оскільки питання прийняття та повернення зустрічного позову регламентуються саме нормами статті 180 ГПК України.

Інші доводи є неспроможними і висновків суду першої інстанції вони не спростовують.

Таким чином, господарський суд Дніпропетровської області всебічно, повно, об`єктивно дослідив всі обставини справи, дав їм належну правову оцінку, правильно застосував норми матеріального права, з дотриманням норм процесуального права, що у відповідності до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без зміни.

Керуючись ст.ст.275-282 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОРІТЕТ", смт.Слобожанське залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 15.08.2019 року у справі № 904/2063/19 про повернення зустрічної позовної заяви- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 30.09.2019року.

Головуючий суддя О.В.Березкіна

Суддя М.О.Дармін

Суддя С.Г.Антонік