ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" вересня 2019 р. Справа№ 927/496/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пономаренка Є.Ю.

суддів: Смірнової Л.Г.

Дідиченко М.А.

при секретарі судового засідання Мовчан А.Б.,

за участю представників:

від позивача - представник не прибув;

від відповідача - представник не прибув;

від третьої особи - представник не прибув,

розглянувши апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.06.2019 у справі №927/496/18 (суддя Смирнова Ю.М.) про залишення без розгляду заяви приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 07.11.2018 за нововиявленими обставинами у справі за позовом приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" до публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" (після зміни найменування - Акціонерне товариство "Укрсоцбанк"), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - товариства з обмеженою відповідальністю "Паритет" про визнання недійсним іпотечного договору.

встановив наступне.

Приватне акціонерне товариство "Автотранспортне підприємство 17461" звернулося до суду з позовом до публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк", в якому просило суд визнати недійсним іпотечний договір, укладений між Відкритим акціонерним товариством "Автотранспортне підприємство 17461" та АКБ соцрозвитку "Укрсоцбанк" 14.08.2008, посвідчений приватним нотаріусом Прилуцького міського нотаріального округу Ігнатовою Л.Л. 14.08.2008 за реєстровим №9392.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.11.2018 у справі №927/496/18 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2019 виключено з тексту мотивувальної частини рішення Господарського суду міста Києва від 07.11.2018 у справі №927/496/18 абзац 9 сторінки 5; рішення Господарського суду міста Києва від 07.11.2018 у справі №927/496/18 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 23.04.2019 постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2019 у справі №927/496/18 залишено без змін.

Приватне акціонерне товариство "Автотранспортне підприємство 17461" звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 07.11.2018 у справі №927/496/18 за нововиявленими обставинами.

Як на нововиявлену обставину заявник посилався на те, що ухвалою Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.07.2018 у справі №742/2094/18 (провадження №1-кс/742/8311/18) встановлено, що в діях колишнього директора ВАТ "Автотранспортне підприємство 17461" Мазила В.І. вбачаються ознаки злочину, передбаченого ч. 1 ст. 367 Кримінального кодексу України, оскільки він, перебуваючи на посаді директора ВАТ "Автотранспортне підприємство 17461" не маючи права особисто розпоряджатися належним йому майном, всупереч діючому на той час статуту підприємства, провів, не додержуючись процедури, загальні збори, на яких нібито було затверджено рішення виступити ВАТ "АТП 17461" іпотекодавецем при укладанні іпотечного договору між позичальником ТОВ "Паритет" та Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк", що призвело до заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом інтересам підприємства.

При цьому, заявник просив поновити йому строк на подання заяви про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 07.11.2018 у справі №927/496/18 за нововиявленими обставинами.

Клопотання приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" про поновлення строку на подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами мотивовано тим, що строк на подання заяви був пропущений заявником з поважних причин, оскільки копія ухвали Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.07.2018 у справі №742/2094/18 була вперше отримана ним 05.06.2019, а до цього на адресу заявника не надсилалася.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.06.2019 у справі №927/496/18 відмовлено у задоволенні клопотання приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" про поновлення строку на подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами; заяву приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 07.11.2018 у справі №927/496/18 за нововиявленими обставинами залишено без розгляду.

Приймаючи вказану ухвалу місцевий господарський суд виходив з того, що ухвала Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.07.2018 була винесена за результатами розгляду скарги, скаржником за якою виступав сам заявник, який відповідно не був позбавлений можливості ознайомитись із вищевказаною ухвалою в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а отримання копії ухвали у паперовій формі на власний запит 05.06.2019 не свідчить про поважність причин пропуску строку на подання заяви про перегляд судового рішення у даній справі за нововиявленими обставинами.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.06.2019 у справі №927/496/18 скасувати, а матеріали по заяві про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 07.11.2018 у справі №927/496/18 за нововиявленими обставинами передати до Господарського суду міста Києва для розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на необґрунтованість відмови суду першої інстанції у поновленні строку на подання заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами та залишення заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами без розгляду, оскільки, за доводами скаржника, про нововиявлені обставини Товариству стало відомо лише 05.06.2019 і протягом 30 днів позивач звернувся до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Сторони не скористалися правом на участь своїх представників в судовому засіданні, хоча про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення.

В свою чергу, від відповідача до суду надійшло клопотання про відкладення слухання справи, яке мотивоване неможливістю забезпечення явки представника у дане судове засідання через його участь в іншому судовому процесі.

Дослідивши обставини, заявленого клопотання, колегією суддів відмовляється у його задоволенні, оскільки відповідачем у справі є товариство, а не окремий його представник, в свою чергу, Господарським процесуальним кодексом України передбачена участь у судовому процесі через представника, що надає можливість направити в судове засідання іншу уповноважену належним чином на те особу.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, чи клопотання цих осіб про відкладення розгляду справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи те, що неявка представника відповідача в судове засідання не перешкоджає розгляду апеляційної скарги, колегією суддів відмовляється у задоволенні вказаного клопотання.

Стосовно повідомлення третьої особи, то ухвала апеляційного суду про призначення справи до розгляду була надіслана за адресою її офіційного місцезнаходження.

Згідно п. 3.9.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв`язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом. Доказом такого повідомлення в разі неповернення ухвали підприємством зв`язку може бути й долучений до матеріалів справи та засвідчений самим судом витяг з офіційного сайту Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" щодо відстеження пересилання поштових відправлень, який містить інформацію про отримання адресатом відповідного поштового відправлення, або засвідчена копія реєстру поштових відправлень суду.

Згідно витягу з офіційного сайту АТ "Укрпошта" об`єктом поштового зв`язку 10.09.2019 адресату повідомлено повторно про надходження на його адресу поштового відправлення за номером 884.

Отже, станом на дату даного засідання третьою особою ухвалу суду в органі поштового зв`язку отримано не було, хоча адресата повторно повідомлено про надходження на його адресу поштового відправлення.

Сам лише факт не отримання третьою особою кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу за належною адресою, вказує на суб`єктивну поведінку сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на її адресу.

Враховуючи наведене, апеляційна скарга розглянута судом у даному судовому засіданні по суті з винесенням постанови.

Згідно з ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у Главі 1 Розділу ІV.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частинами 1 та 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Як на нововиявлену обставину заявник посилається на те, що йому 05.06.2019 (дата отримання представником примірника ухвали Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.07.2018) стало відомо про те, що у зазначеному судовому акті встановлено в діях колишнього директора ВАТ "Автотранспортне підприємство 17461" ОСОБА_1 ознаки злочину, передбаченого ч. 1 ст. 367 Кримінального кодексу України, оскільки він, перебуваючи на посаді директора ВАТ "Автотранспортне підприємство 17461" не маючи права особисто розпоряджатися належним йому майном, всупереч діючому на той час статуту підприємства, провів, не додержуючись процедури, загальні збори, на яких нібито було затверджено рішення виступити ВАТ "АТП 17461" іпотекодавецем при укладанні іпотечного договору між позичальником ТОВ "Паритет" та Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк", що призвело до заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом інтересам підприємства.

При цьому, у поданій заяві про перегляд рішення суду від 07.11.2018 у справі №927/496/18 за нововиявленими обставинами заявник зазначив, що копія вказаної ухвали Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.07.2018 у справі №742/2094/18 була вперше отримана ним 05.06.2019.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 321 Господарського процесуального кодексу України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

На підставі комплексного аналізу вищевказаних норм колегія суддів апеляційного суду доходить наступних висновків.

Згідно зазначених норм, заява про перегляд судового рішення господарського суду з підстави наявності істотних для справи обставин, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, може бути подана заявником тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин.

У разі пропущення даного строку заявник може подати разом із заявою про перегляд клопотання про поновлення цього строку, і господарський суд, в свою чергу, може визнати причину пропуску зазначеного строку поважною, поновити цей пропущений строк та прийняти заяву про перегляд до розгляду.

Заявник зазначає, що про існування ухвали Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.07.2018 у справі №742/2094/18 дізнався лише 05.06.2019.

Разом з тим, заявником не наведено жодних доводів та не надано доказів стосовно того, що саме йому перешкоджало раніше дізнатися про прийняття Прилуцьким міськрайонним судом Чернігівської області вказаної ухвали, оскільки її було винесено за результатом розгляду скарги саме приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" (заявник нововиявлених обставин у даній господарській справі) на дії слідчого та бездіяльність прокурора щодо закриття кримінального провадження.

За змістом ч. 2 ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України скарги на рішення про закриття кримінального провадження розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Не своєчасне звернення (через дев`ять місяців після прийняття судом вказаної ухвали) приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" до Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області щодо отримання ухвали зазначеного суду вказує на суб`єктивну поведінку сторони.

Також колегія суддів, вважає за необхідне зазначити, що відносини щодо забезпечення доступу до судових рішень (рішень, судових наказів, постанов, вироків, ухвал), ухвалених судами загальної юрисдикції, та ведення Єдиного державного реєстру судових рішень регулюються Законом України "Про доступ до судових рішень" статтями 2, 4 якого встановлено, що кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Це право забезпечується офіційним оприлюдненням судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, встановленому цим Законом. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Причому, згідно з ст. 11 цього Закону, не пізніше 01.06.2006 року забезпечено постійне внесення до Єдиного державного реєстру судових рішень електронних копій судових рішень Верховного Суду України, вищих спеціалізованих судів, апеляційних та місцевих адміністративних судів, апеляційних та місцевих господарських судів, апеляційних загальних судів, а внесення судових рішень місцевих загальних судів - не пізніше 1 січня 2007 року.

Приватне акціонерне товариство "Автотранспортне підприємство 17461" не було позбавлено об`єктивної можливості своєчасно дізнатися про рух поданої ним скарги, користуючись засобами поштового зв`язку, відкритим безоплатним цілодобовим доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень тощо, однак наданими процесуальними правами не скористалось.

При цьому, колегією суддів враховуються, що ухвала Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.07.2018 у справі №742/2094/18 була оприлюднена у Єдиному державному реєстрі судових рішень ще 10.07.2018.

Апелянтом не доведено жодним чином, що саме перешкоджало йому своєчасно (тобто до спливу дев`яти місяців) ознайомитися з повним текстом ухвали суду, розміщеному у Єдиному державному реєстрі судових рішень, або звернутися до суду з метою отримання інформації про рух поданої ним скарги.

Частиною 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Для вирішення господарським судом питання про поновлення процесуального строку самого лише клопотання недостатньо, наявність поважної причини пропуску строку має бути доведена заявником.

Таким чином, заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку, в разі необхідності - з поданням доказів цього.

Відповідно до чинного законодавства поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Враховуючи те, що позивач жодним чином не обґрунтував обставин, які унеможливлювали протягом тривалого часу (дев`яти місяців з дня прийняття Прилуцьким міськрайонним судом Чернігівської області ухвали від 05.07.2018) отримання ним інформації про рух поданої ним скарги у справі №742/2094/18, колегія суддів дійшла висновку про відсутність поважних причин пропуску строку на подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами

Відповідно до статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, оскільки товариство з обмеженою відповідальністю "Комерційна компанія" подало заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами після закінчення строку, встановленого п.1 ч. 2 статті 321 Господарського процесуального кодексу України, та судом не встановлено поважності причин пропуску цього строку, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення заяви позивача про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами без розгляду.

Таким чином, з урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання покладаються на позивача (апелянта).

Керуючись ст.ст. 240, 269, 275, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "Автотранспортне підприємство 17461" залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.06.2019 у справі №927/496/18 - без змін.

2. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на її заявника - позивача у справі.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено: 27.09.2019 року.

Головуючий суддя Є.Ю. Пономаренко

Судді Л.Г. Смірнова

М.А. Дідиченко