ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття апеляційного провадження

"25" вересня 2019 р. м.Київ Справа№ 910/718/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Верховця А.А.

Сітайло Л.Г.

за участю секретаря судового засідання - Короля Д.А.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання від 25.09.2019 року у справі №910/718/19 (в матеріалах справи).

Розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019, повний текст якого складено та підписано 25.04.2019

у справі №910/718/19 (суддя - Удалова О.Г.)

за позовом заступника керівника Київської місцевої прокуратури №7 в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будсіті Інвест"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - 1.Гаражно-будівельний кооператив "Водник"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: 2. ОСОБА_2 , 3. ОСОБА_3

про витребування земельної ділянки.

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19 позов задоволено повністю, витребувано від Товариства з обмеженою відповідальністю "Будсіті Інвест" на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради земельну ділянку з кадастровим номером :85: 317 :0005, загальною площею 1,8038 га, що розташована по АДРЕСА_1 , вартістю 86 515 912,25 грн, а також стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будсіті Інвест" на користь Прокуратури міста Києва судовий збір у розмірі 672 350,00 грн.

Не погодившись з прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19 та прийняти нове судове рішення, яким залишити позов без розгляду з підстав, передбачених ст.226 ГПК України. Крім того, скаржник в апеляційній скарзі просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження, а також здійснювати розгляд справи за його відсутністю.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.06.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя (суддя - доповідач) Зубець Л.П., судді Калатай Н.Ф., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19; відкрито апеляційне провадження у справі №910/718/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019; розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19 призначено на 12.08.2019 о 12 год. 20 хв.

У зв`язку з перебуванням суддів Калатай Н.Ф., Буравльова С.І., які не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустках, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.08.2019, для розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді Пашкіна С.А., Мартюк А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.08.2019 прийнято справу №910/718/19 до провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді Пашкіна С.А., Мартюк А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.08.2019 заяву про самовідвід колегії суддів у складі: головуючого судді Зубець Л.П. (суддя - доповідач), суддів Пашкіної С.А., Мартюк А.І. від розгляду справи №910/718/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 задоволено та матеріали справи №910/718/19 передано на повторний автоматизований розподіл для визначення складу суду.

У зв`язку із задоволенням заяви про самовідвід колегії суддів, розпорядженням керівника апарату суду №09.1-07/374/19 від 22.08.2019 призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/718/19.

Так, за наслідками проведення перерозподілу справи №910/718/19, відповідно до витягу з протоколу автоматизованого визначення складу колегії суддів від 22.08.2019 визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Яковлєв М.Л.; судді - Верховець А.А., Сітайло Л.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.08.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Яковлєв М.Л., судді - Верховець А.А., Сітайло Л.Г., та розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19 призначено на 25.09.2019.

Відповідач, треті особи 2 та 3, а також скаржник наданим їм процесуальним правом не скористалися та у судове засідання, яке відбулося 25.09.2019, не з`явилися, своїх повноважних представників не направили, про причини своєї неявки суд не повідомили. При цьому, судом апеляційної інстанції було вчинено необхідні дії з метою належного повідомленні їх про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги.

Враховуючи викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути подану апеляційну скаргу за відсутністю зазначених учасників справи, оскільки участь у судовому засіданні учасників процесу суд не визнавав обов`язковою. Також, колегією суддів враховано, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" та від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Під час розгляду даної справи, суд апеляційної інстанції повідомив учасникам судового процесу про те, що Прокуратурою міста Києва було подано клопотання про закриття апеляційного провадження у даній справі на підставі п.3 ч.1 ст.264 ГПК України, а також поставив на обговорення зазначене клопотання.

Прокурор, представники позивача та третьої особи 1 підтримали зазначене вище клопотання та просили задовольнити його.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що вищезазначене клопотання підлягає задоволенню, а апеляційне провадження у даній справі - закриттю, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.17 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з ч.1 ст.254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, наведеною нормою передбачено право особи подати апеляційну скаргу на рішення, ухвалене за результатами розгляду спору про право у правовідносинах, учасником яких є скаржник, або містяться судження про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи у відповідних правовідносинах, зважаючи на предмет і підстави позову.

Особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку статті 254 ГПК України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки, і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним.

Слід ураховувати, що судове рішення, оскаржуване не залученою до участі у справі особою, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, тобто суд має розглянути і вирішити спір про право у правовідносинах, учасником яких на час розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або у такому рішенні мають міститися судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

Рішення є таким, що прийнято про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо у мотивувальній частині цього рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи, або у резолютивній частині рішення суд зазначив про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, буде встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 264 ГПК України, оскільки у такому випадку немає правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, а отже немає і суб`єкта апеляційного оскарження.

Так, пунктом 3 частини 1 статті 264 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо, зокрема, після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/7523/15-г, від 12.11.2018 у справі № 21/358-06-11049, від 21.03.2019 у справі №911/4590/13.

Як свідчать матеріали справи, предметом позову у цій справі є вимога про витребування від Товариства з обмеженою відповідальністю "Будсіті Інвест" (відповідача) земельної ділянки з кадастровим номером :85:317:0005 загальною площею 1,8038 га, що розташована по вул. Електриків , 20-А у Подільському районі м. Києва, вартістю 86 515 912,25 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що спірна земельна ділянка вибула з володіння територіальної громади міста Києва за відсутності волевиявлення останньої та з порушенням порядку, встановленого чинним законодавством щодо передачі земельних ділянок з комунальної власності у приватну, а тому вказана земельна ділянка підлягає витребуванню у відповідача на підставі ст. 388 Цивільного кодексу України на користь власника - територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради.

Рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19 позов задоволено у повному обсязі.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що прокурором доведено обґрунтованість підстав на які він посилається заявляючи свої вимоги.

В обґрунтування наявності права на оскарження вказаного судового рішення скаржник посилається на те, що між ним та відповідачем був укладений договір про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцію) від 19.12.2018. Предметом зазначеного договору була спірна земельна ділянка з кадастровим номером :85:317:0005 загальною площею 1,8038 га, що розташована по вул. Електриків, 20-А у Подільському районі м. Києва, яку оскаржуваним судовим рішення витребувано від відповідача на користь територіальної громади міста Києва в особі позивача.

Проте, суд апеляційної інстанції вважає безпідставними зазначенні посилання скаржника на порушення оскаржуваним судовим рішенням його прав, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Пунктом 2 частини 1 статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що державній реєстрації прав підлягає право забудови земельної ділянки (суперфіцій).

З викладених правових норм випливає, що право скаржника на забудову спірної земельної ділянки може виникнути лише після його державної реєстрації, проте як на дату прийняття оскаржуваного судового рішення так і на даний час в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня інформація про державну реєстрацію права скаржника на забудову спірної земельної ділянки.

Доказів на спростування зазначеного учасниками справи суду не надано.

Більше того, як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ухвалою Подільського районного суду м.Києва від 19.12.2018 у справі №758/15925/17 накладено арешт на спірну земельну ділянку.

Крім того, як вбачається зі змісту оскаржуваного судового рішення, скаржник не був учасником судового процесу під час розгляду даної справи, при цьому місцевим господарським судом при прийнятті оскаржуваного рішення не вирішувалось питань щодо прав та обов`язків вказаної особи.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про обґрунтованість клопотання прокурора та наявність правових підстав для закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 234, 264, 269, 270, 281 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання Прокуратури міста Києва про закриття апеляційного провадження у справі №910/718/19 задовольнити.

2. Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2019 у справі №910/718/19.

3. Матеріали справи №910/718/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили негайно та може бути оскаржена в касаційному порядку.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді А.А. Верховець

Л.Г. Сітайло