УХВАЛА

м. Київ

03.10.2019Справа № 910/13647/19

Суддя Гумега О.В., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІЛЕТА"

до Київської міської ради

про визнання недійсним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІЛЕТА" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом доКиївської міської ради (відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 28.02.2019 року № 180/6836 "Про надання статусу скверу земельній ділянці, розташованій на вул. Героїв Дніпра між будинками №№ 38-е та 38-г в Оболонському районі м. Києва".

Дослідивши матеріали позовної заяви б/н, б/д (вх. № 13647/19 від 01.10.2019), суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивачем не дотримано вимог п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

За загальним правилом (ч. 1 ст. 5 ГПК України) суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Якщо ж законом або договором не передбачено способу захисту, який би ефективно захищав права, свободи чи інтереси позивача, суд може захистити їх у спосіб, що не суперечить закону (ч. 2 ст. 5 ГПК України).

Отже, обираючи спосіб захисту, позивач насамперед повинен перевірити, чи не передбачає закон або договір ефективного способу захисту.

Якщо такий спосіб захисту законом або договором передбачено, позивач повинен обрати саме цей спосіб.

Позивачем подано позовну заяву до Київської міської ради про визнання недійсним та скасування рішення, відповідно до прохальної частини якої позивачем заявлені вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 28.02.2019 року № 180/6836 "Про надання статусу скверу земельній ділянці, розташованій на вул. Героїв Дніпра між будинками №№ 38-е та 38-г в Оболонському районі м. Києва". При цьому в обгрунтування обраного способу захисту позивач посилається одночасно на приписи ч. 1 ст. 21 ЦК України, ст. 152, 155 Земельного кодексу України, ч. 10 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування".

Зважаючи на наведене, не можливо дійти однозначного висновку щодо обраного позивачем способу захисту його прав (визнання недійсним та скасування рішення або визнання протиправним та скасування рішення).

Суд також звертає увагу, що предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно.

Отже, з метою усунення встановлених недоліків позивач має чітко визначити зміст позовних вимог (звернути при цьому увагу на вірну назву оспорюваного рішення), визначити обраний спосіб захисту та зазначити норми закону, якими такий спосіб захисту передбачено.

Відповідно до ч. 4 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Позивачем не дотримано вимог ч. 4 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, оскільки до позовної заяви не додано копію оспорюваного рішення Київської міської ради від 28.02.2019 року № 180/6836, що підтверджується Актом відділу діловодства Господарського суду міста Києва від 01.10.2019. Фактично до позовної заяви додано лише проект рішення Київської міської ради "Про надання статусу скверу земельній ділянці, що розташована на вул. Героїв Дніпра між будинками №№ 38-е та 38-г в Оболонському районі м. Києва".

Отже, з метою усунення встановлених недоліків позивач має надати належним чином засвідчену копію рішення Київської міської ради від 28.02.2019 року № 180/6836.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано без додержання вимог п. 4 ч. 3 ст. 162, ч. 4 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 164, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- чітко визначити зміст позовних вимог;

- визначити обраний спосіб захисту та зазначити норми закону, якими такий спосіб захисту передбачено;

- надати належним чином засвідчену копію рішення Київської міської ради від 28.02.2019 року № 180/6836.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

4. Звернути увагу позивача, що виконання ним вимог ухвали суду у строк, встановлений судом, доводиться саме позивачем.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 03.10.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Гумега