ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

30 вересня 2019 року Справа № 926/1299/19

Суддя Ковальчук Тетяна Іванівна, розглянувши у відкритому судовому засіданні справу № 926/1299/19

за позовом Фізичної особи-підприємця Бумбака Івана Дмитровича, м. Чернівці,

до Акціонерного товариства "Чернівціобленерго", м. Чернівці,

про визнання недійсним та скасування рішення, оформленого протоколом № 1 від 10.01.2019 року,

за участю секретаря судового судового засідання Боднарчука В.В.,

представників сторін:

позивача - Пустовіт Ю.О., адвокат, ордер серія ЧЦ № 32471 від 28.05.2019 р.,

відповідача - Рожок Л.П., адвокат, дов. № 342 від 01.03.2019 р.,

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа-підприємець Бумбак Іван Дмитрович звернувся з позовом до Акціонерного товариства "Чернівціобленерго" про визнання незаконним та скасування рішення комісії Чернівецького РЕМ ПрАТ ЕК "Чернівціобленерго", що оформлене протоколом № 1 від 10.01.2019 р. з розгляду акту № 120781 від 22.03.2018 р. про порушення Правил користування електричною енергією.

В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на відсутність належних доказів пошкодження електролічильника та втручання споживача в роботу засобу обліку, що призвело до зміни показів електролічильника, недотримання відповідачем норм законодавства, які регламентують порядок складання актів про порушення Правил користування електричною енергією та їх розгляду комісією РЕМ, а також процедури проведення експертизи засобу обліку та визначення вартості необлікованої електричної енергії.

Ухвалою від 03.06.2019 р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 25.06.2019 р. за участю представників сторін, позивачеві та відповідачеві встановлено строки для подання відзиву на позов і відповіді на відзив, відмовлено у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів.

21.06.2019 р. від АТ "Чернівціобленерго" до суду надійшов відзив на позов з додатками.

У відзиві АТ "Чернівціобленерго" проти позовних вимог заперечило, зазначивши, що пошкодження приладу обліку (тріщини на елементах кріплення), інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку, зафіксовані актом про порушення ПКЕЕ № 120781, складеним працівниками товариства в присутності позивача, який підписав цей акт без зауважень, про місце і день засідань комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕ позивача повідомлено належним чином, вилучений та опломбований лічильник в установленому порядку передано на експертизу, яка підтвердила пошкодження приладу обліку і факт втручання в його роботу. При цьому, вказано у відзиві, відповідно до умов укладеного з позивачем договору про постачання електричної енергії саме споживач несе відповідальність за цілісність і схоронність лічильника. Крім того, зазначив відповідач у відзиві, під час нарахування вартості недоврахованої електричної енергії було правильно застосовано Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, та зменшено нарахування на величину вартості оплаченої позивачем електричної енергії (а.с. 103-108).

Ухвалою від 25.06.2019 р. задоволено частково клопотання позивача від 25.06.2019 р. про витребування доказів, зобов'язано АТ "Чернівціобленерго" в строк до 11 липня 2019 року подати до Господарського суду Чернівецької області документи, перелічені в ухвалі від 25.06.2019 р. Цією ж ухвалою розгляд справи в підготовчому засіданні відкладено на 16 липня 2019 року за участю представників сторін.

01.07.2019 р. та 11.07.2019 р. від позивача надійшли відповідь на відзив від 27.06.2019 р. та письмові пояснення від 11.07.2019 р. з додатками.

У відзиві і поясненнях позивач відхилив викладені у відзиві на позов доводи відповідача, зазначив, що під час складання акту про порушення ПКЕЕ були присутні свідки, які можуть підтвердити незгоду позивача з актом і відсутність пошкодження лічильника, експертиза приладу обліку проведена відповідачем з порушенням встановленого чинним законодавством порядку, за відсутності власника лічильника, повідомлення про дату засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ направлялися позивачеві на іншу, аніж узгоджено договором, адресу, при цьому, відсутній акт опису вкладення в конверт. Також позивач звертає увагу, що висновок експерта носить імовірний характер, експертом не встановлено, що пошкодження лічильника призвели до зміни його роботи, крім того, зменшення вартості донарахованої електроенергії не проводилося, при цьому, навіть при наявності підстав для застосування до позивача оперативно-господарської санкції з урахуванням інформації про кількість спожитої і оплаченої позивачем електроенергії санкція не могла б перевищувати 2806,99 грн. за даними позивача та 15109,98 грн. за даними відповідача (а.с. 135-141).

11.07.2019 р. відповідач подав витребувані ухвалою від 25.06.2019 р. документи.

У підготовчому засіданні 16.07.2019 р. оголошувалася перерва до 11-00 год. 01.08.2019 р.

За клопотанням представника позивача та в зв'язку з його неявкою ухвалою від 01.08.2019 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 15.08.2019 р.

До початку судового засідання 15.08.2019 р. відповідач подав додаткові докази у справі.

У підготовчому засіданні 15.08.2019 р. за письмовою згодою представників сторін усною ухвалою суду, занесеною у протокол судового засідання від 15.08.2019 р., у відповідності до частини 6 статті 183 Господарського процесуального кодексу України закрито підготовче провадження та розпочато розгляд справи по суті в цей же день після закінчення підготовчого судового засідання.

У судовому засіданні 15.08.2019 р. суд заслухав вступне слово представника позивача та за усним клопотанням представника відповідача оголосив перерву в засіданні до 15-00 год. 10.09.2019 р.

Ухвалою від 10.09.2019 р. розгляд справи в судовому засіданні відкладено на 19.09.2019 р. за клопотанням адвоката позивача в зв'язку з погіршенням стану його здоров'я.

В судове засідання 19.09.2019 р. без повідомлення причин неявки не з'явився представник відповідача. Представник позивача проти розгляду справи без участі представника відповідача заперечував, просив з цих підстав відкласти розгляд справи.

З метою дотримання балансу прав та інтересів сторін у справі, забезпечення розумності строку розгляду справи та за умови необхідності заслуховування пояснень представників обох сторін в судовому засіданні і відсутності заперечень з їх боку щодо відкладення розгляду справи, керуючись положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентною практикою Європейського суду з прав людини стосовно забезпечення права кожної особи на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку та принципу змагальності судового процесу, з метою вирішення спору та ухвалення законного і обґрунтованого рішення в об'єктивно необхідний строк, який перевищує встановлений у частині 2 статті 195 ГПК України, ухвалою від 19.09.2019 р. розгляд справи в судовому засіданні відкладено на 30.09.2019 р. за участю представників сторін.

У судовому засіданні 30.09.2019 р. представник відповідача проти позовних вимог заперечив, пояснив, що в ході обстеження електроустановки позивача було виявлено пошкодження приладу обліку та складено відповідний акт про порушення ПКЕЕ з дотриманням правил його оформлення, повідомлено позивача про дату і час розгляду акту комісією енергопостачальної організації, у зв'язку з незгодою позивача з порушенням електролічильник було направлено на експертизу. Порядку проведення експертизи, продовжив представник відповідача, порушено не було, експертним висновком встановлено втручання в роботу лічильника, в зв'язку з чим відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, позивачеві нараховано вартість не облікованої електроенергії з урахуванням вартості уже оплаченої ним електричної енергії. Із наведених підстав просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини між сторонами, суд встановив наступне.

27 квітня 2007 року між позивачем - Фізичною особою підприємцем Бумбаком Іваном Дмитровичем (Споживач) та Публічним акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго" (Постачальник), було укладено договір № 1291/2 про постачання електричної енергії (далі - Договір № 1291/2, а.с. 195-213).

У подальшому даний договір було переукладено сторонами 31.10.2013 р., а 28.07.2017 року укладено додаткову угоду до нього, згідно якої змінено найменування Постачальника з Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго" на Приватне акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго" (а.с. 35).

Як пояснив представник відповідача і це підтверджується наявною у справі інформацією про юридичну особу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, новою назвою Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго" є Акціонерне товариство "Чернівціобленерго" (а.с. 14-15).

Згідно з пунктом 1 Договору № 1291/2 Постачальник продає електричну енергію Споживачу для задоволення потреб електроустановок Споживача з дозволеною потужністю 5 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком № 7.1 "Перелік місць встановлення електролічильників, за якими проводиться розрахунок за відпущені електроенергію, включаючи субспоживачів", а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Пунктом 2.1 Договору № 1291/2 передбачено, що під час його виконання та вирішення питань, що ним не обумовлені, сторони керуються чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

У пункті 4.2.3 Договору № 1291/2 сторони обумовили, що Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем-юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій Споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених ПКЕЕ та Методикою.

Пунктом 4.2.4 Договору № 1291/2 передбачено, що Споживач несе відповідальність за технічний стан розрахункових приладів обліку, які знаходяться на його території, забезпечує їх охорону та збереження.

За повідомленням сторін припинення дії Договору № 1291/2 в порядку пункту 9.4 не відбувалося, отже, Договір є чинним.

З Додатків № 7, № 7.1 до Договору № 1291/2 видно, що об'єктом, на який здійснюється постачання електричної енергії позивачеві, є майстерня по вул. Шептицького, 18 у м. Чернівці (а.с. 24 на звороті, 25). Згідно з додатком № 7.1 позивач є власником приладу обліку - електролічильника НІК 2301 № 0170026.

Актами розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін встановлено межу відповідальності за стан та обслуговування електромереж по вул. Шептицького, 18: на ізолят. оп№ 5 ПЛ-0,4 кв від ТП-55, балансова належність електроустановки, до якої приєднується - Чернівецький РЕМ (Додаток № 3, а.с. 202 на звороті).

Однолінійна схема надання доступу до місцевої (локальної) електромережі електроустановки позивача за адресою вул. Шептицького, 18 у м. Чернівцях наведена в Додатку № 14 (а.с. 212).

22 березня 2018 року працівниками ПрАТ "ЕК "Чернівціобленерго" в присутності ФОП Бумбака І.Д. проведено перевірку майстерні за адресою м. Чернівці, вул. Шептицького, 18 та складено акт про порушення (ПКЕЕ або ПКЕЕН) № 120781 від 22.03.2018 р. (далі - Акт про порушення № 120781, а.с. 36).

В цьому акті зазначено, що перевіркою виявлені порушення споживачем пунктів 3.3, 10.2.26 ПКЕЕ в частині пошкодження приладу обліку (тріщини на елементах кріплення кожуху до цоколя лічильника), інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку.

В акті про порушення наведено схему електропостачання споживача, аналогічну зафіксованій в Додатку № 14 Договору № 1291/2, та ідентифікаційні ознаки електролічильника - НІК 2301 АП1 заводський № 0170026.

У пункті 2 Акту про порушення № 120781 вказано інформацію про місце, кількість та тавро установлених пломб (індикаторів) згідно з актом про збереження пломб та/або актом про пломбування, їх стан: ЖЛ6466, 3594АЮ - візуально без ознак пошкодження.

Результати вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акту вказані в пункті 3 Акту про порушення № 120781: від вихідних клем лічильника до вхідних клем лічильника: точки вимірювання Т 5, Т А, матеріал проводу кабелю - мідь, переріз проводу (кабелю) 4 мм2, струм споживання 32 ПУЕ.

Згідно з пунктом 5 Акту про порушення № 120781 паспортні дані струмоприймачів не надано, включити всі струмоприймачі на повну потужність неможливо, до обстеження всіх струмоприймачів доступу немає, дозволена потужність споживання відповідно до умов Договору - 5 кВт, час роботи струмоприймачів протягом доби - згідно договору на постачання 16 год. 7 днів на тиждень.

У пункті 8 Акту про порушення № 120781 вказано з'явитися споживачу на засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕ.

В пункті 9 Акту про порушення № 120781 зафіксовано, що прилад обліку знятий, укладений у пакет, пакет опломбований пломбою № UА00077443 та вилучений представниками енергопостачальника, замінений при перевірці, опломбований, акт про опломбування від 22.03.2018 р. № 781.

Також в Акті про порушення № 120781 вказано, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 04.04.2018 р. за адресою м. Чернівці, вул. Прутська, 23а з 10-00 до 16-00 год., на яке запрошується споживач або його представник.

Позивач (споживач) ФОП Бумбак І.Д. з Актом про порушення № 120781 ознайомився під розписку, письмові зауваження споживача в Акті відсутні.

В Акті про порушення № 120781 також вказано, що свідки відсутні, що до Акту додаються матеріали фотофіксації, та що провести контрольний огляд лічильника можливо тільки після демонтажу лічильника через розмір останнього.

Під час перевірки 22.03.2018 р. сторонами також складено акт про опломбування № 781 засобів обліку та/або пломб, що підлягають експертизі, згідно якого електролічильник тип НІК 2301АП1 № 0170026, що був встановлений на об'єкті майстерня споживача ФОП Бумбак І.Д. за адресою вул. Шептицького, 18, № договору 1291, упакований в поліетиленовий пакет, який опломбований № UА00077443 для проведення експертизи згідно п. 3.30 Правил користування електричною енергією. Пакет з лічильником передається на відповідальне зберігання енергопостачальнику, який несе відповідальність за цілісність та збереження лічильника, пломб та пакету (а.с. 37).

Акт про порушення № 120781 було розглянуто на засіданні комісії Чернівецького РЕМ ПрАТ "Чернівціобленерго" за участю споживача ФОП Бумбака І.Д., чого останній не заперечує, складено протокол № 206 від 04.04.2018 р. засідання комісії з розгляду Акту ПКЕЕ № 120781 від 22.03.2018 р. (а.с. 102).

Згідно вказаного протоколу в зв'язку з незгодою споживача про порушення приладу обліку комісія вирішила провести експертизу приладу обліку та не нараховувати вартість не облікованої електричної енергії до отримання висновку експертизи.

У подальшому на підставі листа ПАТ "ЕК "Чернівціобленерго" від 17.07.2018 р. судовим експертом сектору трасологічних видів досліджень та обліків відділу кримінальних видів досліджень Чернівецького НДЕКЦ МВС України ОСОБА_6 було проведено експертизу електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026 в сейф пакеті № UА00077443.

На вирішення експертизи було поставлено питання, чи є ознаки пошкодження елементів кожуху (елементів кріплення кожуху) та сліди втручання на внутрішніх елементах лічильного механізму (барабанах)?

Згідно з висновком експертного дослідження судового експерта ОСОБА_6 від 26.10.2018 р. № 1326-К (а.с. 41-47), зокрема:

- об'єкт дослідження - електролічильник НІК 2301 АП1 № 0170026, доставлений у запакованому вигляді в сейф-пакет № UА00077443, упаковка видимих порушень не має і забезпечує зберігання об'єкта дослідження й запобігання несанкціонованого доступу до нього;

- зовні пломби не порушені, пломбувальні елементи надійно утримуються пломбами;

- на корпусі верхнього кожуха в місці кріплення лівого нижнього гвинта кожуха наявна тріщина вигнутої форми;

- на кріпленні верхнього гвинта наявна тріщина лінійної форми;

- в місцях з'єднання верхнього кожуху та корпусу лічильника наявне нашарування прозорої кристалічної речовини, ймовірно цианокрилатовий клей;

- на всіх трьох кріпленнях корпусу лічильника наявні сліди розлому, з внутрішньої сторони в місці кріплення наявна прозора кристалічна речовина (ймовірно цианокрилатовий клей);

- характер пошкоджень елементів корпусу з отворами для гвинтів кріплення кожуху свідчить про те, що вони ймовірно утворені в результаті вибивання (виривання) гвинтів кріплення кожуху, що в свою чергу приводить до відокремлення верхнього кожуха та надає доступ до внутрішніх елементів лічильника, а наявність кристалічної речовини (клею) про приховування даних пошкоджень;

- на поверхнях 3, 4 та 6-го облікових барабанів лічильного механізму електролічильника наявні сліди дії стороннім предметом у вигляді подряпин та вм'ятин.

Остаточний висновок експерта: три кріплення (верхнє та два нижні) верхнього кожуха електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026 - пошкоджені (відламані), на корпусі верхнього кожуха в місці кріплення лівого нижнього гвинта наявна тріщина, в місяцях з'єднання верхнього кожуха та корпусу лічильника наявні нашарування прозорої кристалічної речовини (ймовірно цианокрилатовий клей). На 3-му, 4-му та 6-му облікових барабанах лічильного механізму досліджуваного електролічильника наявні сліди дії стороннім предметом.

Після отримання висновку експертного дослідження № 1326-К від 26.10.2018 р. відповідач надіслав позивачеві рекомендованим листом повідомлення про проведення 12.12.2018 року засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПКЕЕ № 120781 (а.с. 112-113).

Як вказано у відзиві на позов та пояснив представник відповідача, на призначене на 12.12.2018 р. засідання комісії позивач не з'явився, тому відповідач з дотриманням пункту 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії провів 10 січня 2019 року засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПКЕЕ № 120781, про що складено протокол № 1 від 10.01.2019 р.

Позивач участі у засіданні комісії відповідача 10.01.2019 р. не брав.

Згідно з протоколом № 1 від 10.01.2019 р. засідання комісії по розгляду Акту ПКЕЕ № 120781 від 22 березня 2018 року за результатами розгляду цього Акту комісія, що складається з працівників Чернівецького РЕМ АТ "Чернівціобленерго", дійшла висновку, що споживачем ФОП Бумбаком І.Д. вчинено порушення пп. 3.3, 10.2.26 ПКЕЕ - пошкодження приладу обліку, інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку, що підтверджується висновком експертного дослідження № 1326-К від 26.10.2018 р., та вирішила провести розрахунок вартості не облікованої електричної енергії згідно п.п. 3 п. 2.1 Методики і визначила таку вартість у сумі 42944,52 грн. з ПДВ, про що складено розрахунок вартості за "Актом про порушення ПКЕЕ" № 120781 (а.с. 48, 49, 114).

Як видно з протоколу № 1 від 10.01.2019 р. засідання комісії по розгляду Акту ПКЕЕ № 120781 від 22 березня 2018 р., розрахунок не облікованої електричної енергії на суму 42944,52 грн. здійснено згідно п.п. 3 п. 2.1 Методики, виходячи з наступного: Д (кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПКЕЕ), - за три роки у зв'язку з відсутністю технічних перевірок за період порушення (згідно п. 2.5 Методики, у зв'язку з тим, що при контрольному огляді порушення виявити неможливо, нарахування повинно проводитись від останнього акта технічної перевірки, або не більше ніж за три роки); Т (тривалість роботи обладнання протягом доби) - згідно умов договору про постачання електричної енергії; Кв (коефіцієнт використання струмоприймачів) - 0,75 у зв'язку із ненаданням доступу визначити перелік струмоприймачів та їх потужність згідно паспортних даних та не допуском на територію споживача включити всі струмоприймачі на повну потужність для проведення замірів; Р (потужність) - визначена виходячи із умов договору, у зв'язку із ненаданням доступу визначити перелік струмоприймачів та їх потужність згідно паспортних даних та не допуском на територію споживача включити всі струмоприймачі на повну потужність для проведення замірів.

Протокол засідання комісії № 1 від 10.01.2019 р. по розгляду Акту ПКЕЕ № 120781 від 22 березня 2018 р., розрахунок вартості за Актом про порушення ПКЕЕ № 120781 на суму 42944,52 грн. та рахунок на оплату № 1 від 10.01.2019 р. надіслано відповідачем позивачеві 10.01.2019 р. (а.с. 115-116).

Під час вирішення спору суд застосовує такі норми законодавства.

Спірні взаємовідносини між позивачем і відповідачем як такі, що виникли в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), регулюються Законом України "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності 11.06.2017 року, Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою НКРЕ № 28 від 31.07.1996 року (у редакції постанови № 910 від 17.10.2005 року, надалі по тексту - ПКЕЕ), що були чинними на день складення Акту про порушення ПКЕЕ № 120781 від 22.03.2018 р., Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 р. № 312, які набрали чинності 19.04.2018 р. (далі - ПРРЕЕ).

Частинами 1 та 2 статті 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" унормовано, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. Умови постачання електричної енергії, права та обов'язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу (ч. 7 ст. 56 названого Закону).

Таким чином, укладений сторонами Договір № 1291/2 є підставою виникнення між сторонами господарських правовідносин з постачання електричної енергії.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 58 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач зобов'язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Згідно норми статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку (п. 6 ч. 2 ст. 77 Закону).

Як зазначалося вище, Договором № 1291/2 передбачено, що під час його виконання та вирішення питань, що ним не обумовлені, сторони керуються чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (п. 2.1).

Зазначені Правила діяли до 11.06.2018 р. - дати, визначеної постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії", отже, поширюються на спірні правовідносини сторін в частині складення Акту про порушення ПКЕЕ № 120781 від 22.03.2018 р. та його розгляду комісією АТ "Чернівціобленерго" на засіданні 04.04.2018 р.

Актом про порушення ПКЕЕ № 120781 зафіксовано порушення споживачем пунктів 3.3 та 10.2.26 Правил користування електричною енергією.

Пунктом 3.3 названих Правил передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно з підпунктом 26 пункту 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Пунктом 6.40 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Пунктом 6.41 ПКЕЕ встановлено, якщо під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації виявлено порушення цих Правил або умов договору, на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків.

За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Враховуючи, що Акт про порушення ПКЕЕ № 120781 складався 22.03.2018 р., суд оцінює його на відповідність саме вимогам чинних на той час Правил користування електричною енергією.

Як слідує зі змісту цього Акту, він складений у відповідності до наведених вище вимог: за участю споживача - позивача, із зазначенням порушень ПКЕЕ з посиланням на відповідні пункти цих Правил та даних, необхідних для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії.

Разом з тим, в Акті про порушення ПКЕЕ № 120781 вказано про наявність додатків - матеріалів фотофіксації, однак відповідачем таких суду не подано.

Також з Акту вбачається, що при його складенні були відсутні свідки.

Разом з тим, позивач посилається на покази свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_7, нотаріальні заяви від 29.05.2019 р. яких подані у порядку статті 88 ГПК України та наявні в матеріалах справи (а.с. 50, 51).

Указані особи у своїх заявах свідка пояснили, що були присутні 22 березня 2018 року в приміщенні взуттєвої майстерні за адресою м. Чернівці, вул. Шептицького, будинок 18, де працює Бумбак І.Д., під час проведення огляду лічильника працівниками РЕМ.

Свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у заявах від 29.05.2019 р. показали, що працівники РЕМ заявляли про наявність мікротріщин на лічильнику, однак зовнішніх ушкоджень лічильника, слідів клею не було. Свідок ОСОБА_7 додатково показала, що пломби та скло лічильника також були цілі.

У відповідності до частин 1, 2 статті 88 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

На підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Законом можуть бути визначені інші обставини, які не можуть встановлюватися на підставі показань свідків.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, встановлено Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 р. № 562 (далі - Методика).

Методика була чинною до 27.07.2019 р. - дати набрання чинності постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1525 від 18.07.2019 р. "Про затвердження Змін до постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії".

Отже, Методика поширюється на спірні правовідносини сторін.

Підпунктом 3 пункту 2.1 Методики передбачено, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Згідно з абзацом 10 пункту 2.1 Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Таким чином, факт пошкодження приладу обліку електричної енергії встановлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства.

Відтак, відповідний факт - наявність або відсутність пошкодження приладу обліку, не може встановлюватися на підставі показів свідків.

З огляду на викладене суд не бере до уваги покази свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у заявах від 29.05.2019 р. та не вбачає потреби в допиті цих осіб у судовому засіданні.

Враховуючи, що в цілому Акт про порушення ПКЕЕ № 120781 складений з дотриманням вимог ПКЕЕ і під час його складання ФОП Бумбак І.Д. не подав письмових зауважень до акту, проте підписав його, суд визнає Акт належним доказом у справі навіть за відсутності матеріалів фотофіксації з урахуванням тієї обставини, що за незгоди споживача, яка мала місце у даному випадку, пошкодження приладу обліку встановлюється експертизою. Дефекти акту перевірки не можуть спростувати факту порушення позивачем ПКЕЕ, якщо він знайшов своє підтвердження за сукупністю з іншими доказами.

Пунктом 3.30 ПКЕЕ унормовано, що експертиза засобу обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється у присутності уповноважених представників власника засобу обліку або організації, яка відповідає за його збереження, постачальника електричної енергії, електропередавальної організації, представника територіального органу, уповноваженого центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, на проведення державних приймальних і контрольних випробувань і повірки засобів вимірювальної техніки та на проведення атестації методик виконання вимірювань, що використовуються у сфері та/або поза сферою поширення державного метрологічного нагляду.

Експертиза засобу обліку в частині дослідження матеріалів, речовин, з яких виготовлені засіб обліку та/або пломби, здійснюється спеціалізованими організаціями, які мають право на виконання таких робіт.

У пункті 4.2.3 Договору № 1291/2 сторони серед іншого обумовили, що за пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем-юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням.

Згідно з пунктами 3.2 і 3.3 ПКЕЕ відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Підпунктом 3 пункту 2.1 Методики передбачено, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Таким чином, істотною умовою виявленого порушення, передбаченого п.п. 3.2, 3.3 ПКЕЕ та п.п 3 п. 2.1 Методики, є зміна параметрів електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026.

Відповідну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 р. у справі № 926/3467/17 та від 14.08.2019 р. у справі № 926/1294/18.

З урахуванням наведеного суд відхиляє доводи представника відповідача, що в даному випадку для застосування оперативно-господарської санкції до позивача достатнім є встановлення експертним шляхом лише факту пошкодження приладу обліку електричної енергії без доведення зміни показів електролічильника.

Експертиза засобу обліку - це комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних, зокрема, щодо відповідності засобів обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації (п. 1.2 ПКЕЕ).

Відповідно до п. 3.28 ПКЕЕ споживач або постачальник електричної енергії має право звернутись до територіальних органів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання або акредитованих метрологічних служб з метою позачергової повірки засобів обліку, а також до електропередавальної організації (оператора даних комерційного обліку) для позачергової технічної перевірки та/або перевірки програмування засобів обліку, схем їх підключення, правильності роботи, ремонту, заміни або експертизи.

Пунктом 6.38 ПКЕЕ передбачено, що за результатами технічної перевірки складається акт, в якому зазначаються виявлені недоліки. У разі потреби проводиться експертиза відповідних засобів обліку. Якщо експертиза виявить втручання споживача в роботу засобів обліку, споживачу проводиться перерахунок кількості спожитої електричної енергії відповідно до законодавства України.

Отже, зазначені вище пункти ПКЕЕ покладають тягар доведення зміни параметрів розрахункових засобів (систем) обліку саме на відповідача, якому для цього надають широкий спектр повноважень, зокрема, призначення експертизи засобів та схем обліку електроенергії.

Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою (пункт 3.1 Методики).

Таким чином, виходячи із змісту вищенаведеного положення пп. 3 п. 2.1 Методики, за яким відповідач кваліфікував вчинене позивачем порушення ПКЕЕ, необхідною умовою її застосування є наявність зв'язку між виявленим фактом пошкодженням приладу обліку чи фактом втручання у роботу лічильника та наявністю зміни показів приладу обліку.

Тобто, предметом доказування у даній справі є встановлення факту вчинення позивачем зазначеного в Акті № 120781 порушення ПКЕЕ, а саме таких його дій, що призвели до зміни показників приладів обліку електричної енергії.

При цьому, факт впливу на прилад обліку має бути підтверджений експертизою або особистим визнанням споживачем факту умисного пошкодження приладів обліку з відповідним відображенням про це в акті про порушення.

Суд відхиляє доводи позивача про те, що відповідачем порушено визначений пунктом 3.30 ПКЕЕ порядок проведення експертизи, позаяк вилучений у позивача лічильник відправлено на експертизу для встановлення/спростування факту його пошкодження та виявлення можливого втручання в роботу лічильника, а не для перевірки його відповідності метрологічним характеристикам та нормативам та умовам експлуатації.

Разом з тим, дослідивши зміст висновку експертного дослідження судового експерта ОСОБА_6 від 26.10.2018 р. № 1326-К, суд констатує, що, встановивши наявність пошкоджень трьох кріплень (верхнього та двох нижніх) верхнього кожуха електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026, пошкодження верхнього кожуха в місці кріплення лівого нижнього гвинта та в місцях з'єднання з корпусом лічильника, сліди дії стороннім предметом на 3-му, 4-му та 6-му облікових барабанах лічильного механізму, експерт, тим не менше, не встановив причин вказаних пошкоджень, а також не зробив будь-якого висновку про те, що виявлені пошкодження лічильника вплинули на роботу та покази приладу обліку.

Отже, зазначений експертний висновок беззаперечно та достеменно не підтверджує факту зміни показників лічильника, що є обов'язковим наслідком порушення споживачем пункту 3.3 ПКЕЕ, за наявності якого наступає відповідальність у вигляді донарахування вартості не облікованої електричної енергії відповідно до пп. 3 п. 2.1 Методики.

Як зазначалося, правовий висновок Верховного Суду з цього питання полягає в тому, що для застосування відповідальності у вигляді сплати вартості не облікованої електроенергії за втручання в роботу приладу обліку підставою для застосування відповідальності за порушення споживачем ПКЕЕ є факт зміни показів лічильника, а не припущення, що такі зміни можливі.

Частиною 1 статті 98 ГПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Згідно з частиною 1 статті 101 ГПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Статтею 104 ГПК України унормовано, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу.

Як було зазначено вище, у висновку експерта від 26.10.2018 р. № 1326-К, з урахуванням якого комісією АТ "Чернівціобленерго" прийнято оформлене протоколом № 1 від 10.01.2019 р. оскаржуване рішення про нарахування вартості не облікованої електроенергії, взагалі відсутній висновок, що виявлені пошкодження лічильника НІК 2301 АП1 № 0170026 вплинули на роботу і покази цього приладу обліку.

Отже, інкриміноване відповідачем позивачеві порушення не знайшло свого документального підтвердження.

При цьому, суд звертає увагу, що в Акті про порушення ПКЕЕ № 120781 не зазначено, які саме пошкодження засобу обліку виявлено під час перевірки, та відсутні матеріали фотофіксації таких пошкоджень.

Окрім того, за незгоди споживача факт пошкодження приладу обліку установлюється експертизою.

Таким чином, ані Актом про порушення ПКЕЕ № 120781, ані висновком експертного дослідження від 26.10.2018 р. № 1326-К не встановлено факт втручання позивача в роботу електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026, який привів до зміни його показників, не доведено, що виявлені пошкодження лічильника призвели до втручання в роботу та зміну показів приладу обліку.

З огляду на вказаний висновок рішенням комісії Чернівецького РЕМ АТ "Чернівціобленерго", яке оформлене протоколом № 1 від 10.01.2019 р., до позивача застосовано відповідальність за порушення ПКЕЕ, яке не доведено належними і допустимими доказами.

Стосовно інших доводів позовної заяви суд зазначає, що надіслання повідомлення про дату, час і місце засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ 12.12.2018 р. на юридичну адресу ФОП Бумбака І.Д. є належним виконанням АТ "Чернівціобленерго" відповідного обов'язку щодо повідомлення споживача про розгляд акту про порушення ПКЕЕ.

Відповідно до пункту 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Отже, доводи позивача про незаконність рішення відповідача, оформленого протоколом № 1 від 10.01.2019 р., з тих підстав, що позивача не було повідомлено про дату проведення засідання комісії РЕМ 12.12.2018 р., суд відхиляє, оскільки в матеріалах справи наявні докази надсилання відповідачем 27.11.2018 р. повідомлення про проведення засідання 12.12.2018 р. на юридичну адресу позивача, вказану в Договорі № 1291/2, а наступне засідання 10.01.2019 р. проведено АТ "Чернівціобленерго" відповідно до визначеного пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ порядку (а.с. 112-113).

Доводи позивача про те, що відповідачем не враховано проведеної оплати за спожиту електроенергію матеріалами справи не підтверджуються.

Так, з розрахунку вартості за Актом про порушення ПКЕЕ № 120781 видно, що при визначенні вартості не облікованої електричної енергії відповідач згідно з вимогами абзацу 2 пункту 2.4 Методики зменшив суму нарахування на 19860,25 грн., нарахованих за 9401 кВт*г раніше спожитої електроенергії (а.с. 49).

Разом з тим, безпідставність доводів позивача про завищення відповідачем вартості необлікованої електроенергії не впливає на висновок суду про відсутність підстав для застосування даної оперативно-господарської санкції до ФОП Бумбака І.Д. у зв'язку з недоведенням факту зміни показників приладу обліку внаслідок виявлених у ході експертного дослідження пошкоджень електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026.

Право споживача на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника електричної енергії передбачено п. 6.42 ПКЕЕ.

Абзацами 3-5 пункту 8.2.7 ПРЕЕ передбачено, що спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

У відповідності до статті 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

За змістом статей 216, 217, 218, 235, 236, 237 ГК України рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Відповідно до частини 1 статті 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання (ч. 1 ст. 218 ГК України).

Згідно норми статті 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Статтею 237 Господарського кодексу України унормовано, що підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання.

Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Враховуючи викладене, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, проаналізувавши доводи та заперечення сторін, суд доходить висновку, що АТ "Чернівціобленерго" не доведено вчинення ФОП Бумбаком І.Д. передбаченого пунктами 3.3 та 10.2.26 ПКЕЕ порушення в частині пошкодження приладу обліку, що призвело до зміни показів приладу обліку.

Відтак, до позивача безпідставно застосовано оперативно-господарську санкцію у вигляді донарахування вартості не облікованої електричної енергії в сумі 42944,52 грн. згідно з рішенням комісії АТ "Чернівціобленерго", оформленим протоколом № 1 від 10.01.2019 р.

За такого оскаржуване позивачем вказане рішення відповідача є незаконним і підлягає скасуванню.

При цьому, суд зазначає про невірне тлумачення відповідачем положення підпункту 3 пункту 2.1 Методики, яким передбачено, що Методика застосовується в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку.

Відповідач доводить, що зміна показів приладу обліку є обов'язковим наслідком інших дій споживача, які призвели до такого, а сам по собі факт пошкодження приладу обліку, який виявлено працівниками енергопостачальної організації, є підставою для донарахування вартості не облікованої електроенергії незалежно від того, чи мала місце зміна показів лічильника.

Проте, за змістом даного пункту Методики для її застосування має бути встановлено, що до зміни показів приладів обліку призвели або пошкодження приладу обліку, або інші дії споживача.

Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статей 74, 76, 77 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наданими відповідачем доказами не доведено наявність підстав для притягнення позивача до відповідальності згідно з оскаржуваним рішенням комісії РЕМ АТ "Чернівціобленерго", натомість позивачем доведено безпідставне застосування відповідачем спірної оперативно-господарської санкції, в огляду на що суд дійшов висновку про задоволення позову.

У зв'язку із задоволенням позову судовий збір належить стягнути з відповідача на користь позивача. Вимоги про стягнення витрат на допомогу адвоката та документи на підтвердження їх розміру позивач до суду не подавав, у зв'язку з чим суд не розглядає питання відшкодування позивачеві витрат на правничу допомогу адвоката.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 20, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В :

1. Позов Фізичної особи-підприємця Бумбака Івана Дмитровича (юридична адреса: 58000, м. Чернівці, вул. Магалянська, буд. 37, кв. 1, фактична адреса: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) до Акціонерного товариства "Чернівціобленерго" (58008, м. Чернівці, вул. Прутська, 23-А, ) про визнання недійсним та скасування рішення, оформленого протоколом № 1 від 10.01.2019 року, задовольнити.

2. Визнати незаконним та скасувати рішення комісії Чернівецького РЕМ АТ "Чернівціобленерго", що оформлене протоколом № 1 від 10.01.2019 р. з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією № 120781 від 22.03.2018 р.

3. Стягнути з Акціонерного товариства "Чернівціобленерго" (58008, м. Чернівці, вул. Прутська, 23А, код 00130760) на користь Фізичної особи-підприємця Бумбака Івана Дмитровича (юридична адреса: 58000, м. Чернівці, вул. Магалянська, буд. 37, кв. 1, фактична адреса: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) 1921,00 грн. судового збору.

Порядок набрання рішенням законної сили та його апеляційного оскарження

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ст. 241 ГПК України).

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст. 257 ГПК України).

У судовому засіданні 30.09.2019 р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст підписано 04 жовтня 2019 року.

Суддя Т.І. Ковальчук