УХВАЛА

про виправлення описки

30.09.2019Справа № 910/10927/19

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши матеріали справи № 910/10927/19

за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк "Кліринговий дім"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська содова компанія"

про стягнення заборгованості в розмірі 6 810 441,82 грн

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Банк "Кліринговий дім" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська содова компанія" про стягнення заборгованості в розмірі 6 810 441,82 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем, як новим боржником за Договором про переведення боргу № 1 від 27.02.2015, своїх зобов`язань за Кредитним договором № 18/2009-К від 29.12.2009, з урахуванням всіх змін та доповнень, внесених до цього договору, в частині повернення кредитних коштів та сплати відсотків за користування кредитними коштами, внаслідок чого у відповідача виникла заборгованість перед позивачем в загальному розмірі 6 810 441,82 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.08.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків - протягом 7 днів з дня вручення цієї ухвали.

03.09.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви з додатками.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.09.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 02.10.2019.

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає за можливе вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухвалених судових рішень та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущеної в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху від 15.08.2019 та в ухвалі суду про відкриття провадження у справі від 04.09.2019, суд зазначає наступне.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Судом встановлено, що у вступній частині та у першому абзаці описової частини ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 15.08.2019 та ухвали суду про відкриття провадження у справі від 04.09.2019, судом було невірно зазначено найменування відповідача, а саме, замість Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська содова компанія" було зазначено Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська солодова компанія".

В даному випадку, виправлення описок не зачіпає суті названих вище судових рішень, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне виправити їх.

Керуючись статтями 234, 235, 243 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Виправити описки в ухвалах Господарського суду міста Києва про залишення позовної заяви без руху від 15.08.2019 та про відкриття провадження у справі від 04.09.2019 у справі № 910/10927/19.

2. У вступній частині та в першому абзаці описової частини ухвали Господарського суду міста Києва про залишення позовної заяви без руху від 15.08.2019 та ухвали Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі від 04.09.2019 у справі № 910/10927/19 вважати вірним найменування відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська содова компанія".

3. Дану ухвалу вважати невід`ємною частиною ухвал Господарського суду міста Києва про залишення позовної заяви без руху від 15.08.2019 та про відкриття провадження у справі від 04.09.2019 у справі № 910/10927/19.

4. Згідно з ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені статтями 254 - 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Нечай