ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2019 р. Справа№ 910/8823/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Суліма В.В.

Майданевича А.Г.

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2019

у справі № 910/8823/19 (суддя - Пінчук В.І.)

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про скасування рішення загальних зборів учасників та скасування реєстраційної дії вчиненої державним реєстратором

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст заявлених вимог

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся до господарського суду з позовом до відповідача - ОСОБА_2 , в якому просив суд: визнати незаконним рішення загальних зборів учасників про зміну керівника благодійної організації "Благодійний фонд "Солом`янка" ОСОБА_1; скасувати вказане рішення загальних зборів; скасувати реєстраційну дію, що проведена державним реєстратором Макаровим Олегом В`ячеславовичем 09.11.2018 р. 13009727 щодо зміни керівника та зміни складу підписантів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.07.2019 вказану позовну заяву було залишено без руху; встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви до 22.07.2019 та попереджено позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною 4 статті 174 ГПК України, за якими позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

2. Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 позовну заяву і додані до неї документи повернуто заявнику.

При цьому підставами для залишення позовної заяви без руху, а в подальшому її повернення заявнику - стало, за висновком суду те, що заявником у позовній заяві заявлені 3 немайнові вимоги, натомість, судовий збір сплачений у меншому у розмірі лише за одну немайнову вимогу у розмірі 1 921, 00 грн, недоплата складає 3 842, 00 грн. А також в описі вкладення у цінний лист, який доданий до матеріалів позовної заяви, не зазначені відомості про відправлення відповідачу саме позовної заяви, а зазначені тільки додатки.

Водночас, суд першої інстанції зазначив, що оскільки позивач вимоги ухвали суду від 12.07.2019 не виконав, вказані недоліки у встановлений строк не усунув, а тому суд повернув позовну заяву без розгляду.

3. Надходження апеляційної скарги на розгляд Північного апеляційного господарського суду та межі апеляційного перегляду рішення суду.

Не погодившись з постановленою ухвалою, ОСОБА_1 17.08.2019 (згідно з відтиском штемпеля відділення поштового зв`язку) звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2019, а справу направити до суду першої інстанції для подальшого розгляду. Також скаржник заявив клопотання про поновлення строку для подачі скарги. Указане клопотання мотивовано тим, що оскаржуваний акт отримано скаржником 13.08.2019.

Дослідивши матеріали справи, Північний апеляційний господарський суд встановив, що оскаржувана ухвала постановлена Господарським судом міста Києва 30.07.2018 на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України без виклику сторін та надіслано сторонам 09.08.2019, що підтверджується відтиском штемпеля відділення поштового зв`язку.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.09.2019 було поновлено ОСОБА_1 пропущений строк на подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі №910/8823/19 та відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі №910/8823/19.

Відповідно до ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції:

Заяв про розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі №910/8823/19 за участі представників сторін не надійшло.

Оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові) передбачено п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України. Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі №910/8823/19 підлягає розгляду без повідомлення учасників справи.

4. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених в них доводів

Апеляційна скарга мотивована тим, що позивач вважає оскаржувану ухвалу необґрунтованою, прийнятою з порушенням норм процесуального права, що є підставою для її скасування.

Апелянт, зокрема, зазначає, що він не отримував ухвалу від 12.07.2019 про залишення апеляційної скарги без руху, що підтверджується роздруківкою із офіційного сайту УДППЗ «Укрпошта», а тому не міг усунути недоліки. Натомість суд першої інстанції, не врахувавши неотримання заявником ухвали від 12.07.2019, постановив ухвалу про повернення позовної заяви без розгляду, що, за доводами скаржника, є порушенням його права на справедливий суд.

А тому апелянт просив скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

5. Фактичні обставини, неоспорені сторонами, встановлені судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, ОСОБА_1 звернувся до господарського суду з позовом до відповідача - ОСОБА_2 , в якому просив суд: визнати незаконним рішення загальних зборів учасників про зміну керівника благодійної організації "Благодійний фонд "Солом`янка" ОСОБА_1; скасувати вказане рішення загальних зборів; скасувати реєстраційну дію, що проведена державним реєстратором Макаровим Олегом В`ячеславовичем 09.11.2018 р. 13009727 щодо зміни керівника та зміни складу підписантів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.07.2019 вказану позовну заяву було залишено без руху; встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви - до 22.07.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 позовну заяву і додані до неї документи повернуто заявнику.

ПОЗИЦІЯ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ

6. Мотиви, з яких виходить Північний апеляційний господарський суд, та застосовані ним положення законодавства

Відповідно до ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Як вбачається з ухвали від 12.07.2019 судом було надано заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви - до 22.07.2019.

Водночас, постановляючи оскаржувану у хвалу від 30.07.2019, суд першої інстанції лише зазначив про неусунення скаржником недоліків, зазначених в ухвалі від 12.07.2019 у визначений строк та вирішив повернути позовну заяву без розгляду.

Суд апеляційної інстанції вважає передчасним такий висновок місцевого господарського суду, що обґрунтовується наступним.

Як вбачається з доданого скаржником конверту, позивачем було отримано ухвалу місцевого господарського суду про залишення позовної заяви без руху лише 13.08.2019, що підтверджується інформацією з офіційного веб-сайту «Укрпошти» за запитом по трек-номеру 903.

Таким чином, отримавши 13.08.2019 ухвалу від 12.07.2019, позивач фізично був позбавлений можливості усунути недоліки у встановлений судом строк до 22.07.2019.

Натомість з урахуванням положень ч. 2 ст. 174 ГПК України суд першої інстанції при встановленні строку на усунення недоліків, мав також врахувати дату отримання такої ухвали заявником, зазначивши при цьому, що строк на усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тоді як вказаної обставини (отримання позивачем ухвали від 12.07.2019 лише 13.08.2019) не було враховано судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали, що призвело до порушення прав позивача. В цій частині суд апеляційної інстанції враховує доводи апелянта як обґрунтовані.

Відповідно до ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Водночас, усталеною практикою ЄСПЛ право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ за своєю природою потребує регулювання з боку держави, яке може змінюватися у часі та просторі відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб. Встановлені обмеження не повинні обмежувати доступ, наданий особам, у такий спосіб або такою мірою, що підриватимуть саму суть цього права. Крім того, обмеження буде несумісним із пунктом 1 статті 6, якщо воно не переслідує законну мету, та у разі відсутності розумного пропорційного співвідношення між застосованими засобами та метою, якої прагнуть досягти (див. рішення у справі «Станев проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria) [ВП], заява № 36760/06, п. 230, ECHR 2012). Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

Разом із цим, при постановлені ухвали від 12.07.2019, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо кількості немайнових вимог (3 замість 2), та, відповідно, вирахував належну до сплати суму судового збору.

7. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Згідно з частиною 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України визначено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на встановлене вище, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку щодо наявності підстав для повернення позовної заяви на підставі ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження матеріалами справи, а тому ухвала Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі №910/8823/19 підлягає скасуванню на підставі п. 4 ч. 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України, з направленням апеляційної скарги та матеріалів оскарження до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

8. Судові витрати

Судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції (судовий збір) слід розподілити суду першої інстанції за результатами вирішення спору чи питання стосовно відкриття провадження у справі у порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. 2, 255, 269, 270, 271 п. 4 ч. 1 ст. 280, ст. ст. 281, 282, 284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі № 910/8823/19 - задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2019 у справі № 910/8823/19 - скасувати.

3. Матеріали справи направити до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку і строки, визначені ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді В.В. Сулім

А.Г. Майданевич