ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"17" вересня 2019 р. Справа № 906/117/19

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Розізнана І.В.

судді Мельник О.В.

судді Грязнов В.В.

секретар судового засідання Дика А.І.

за апеляційною скаргою Заступника прокурора Житомирської області на рішення Господарського суду Житомирської області від 13.06.2019 у справі №906/117/19 (суддя Машевська О.П.)

за позовом Керівника Бердичівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (м. Житомир)

до 1. Відділу освіти Андрушівської районної державної адміністрації (м. Андрушівка)

2. ТОВ "Житомироблпаливо" (м. Житомир)

про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 31.07.2018 до договору № 40 від 30.07.2018 про постачання товару, стягнення надмірно сплачених бюджетних коштів в сумі 75107 грн

за участю представників сторін:

позивача не з`явився;

відповідача 1 не з`явився;

відповідача 2 не з`явився;

прокуратури - Лис Н.В. посвідчення № 051325 від 02.11.2018.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Житомирської області від 13.06.2019 у справі №906/117/19 у задоволенні позову Керівника Бердичівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (м. Житомир) до 1. Відділу освіти Андрушівської районної державної адміністрації (м. Андрушівка), 2. ТОВ "Житомироблпаливо" (м. Житомир) про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 31.07.2018 до договору № 40 від 30.07.2018 про постачання товару, стягнення надмірно сплачених бюджетних коштів в сумі 75107 грн., відмовлено.

Відмовляючи в позові суд першої інстанції дійшов висновку, що звертаючись з даним позовом до суду, прокурор, в порушення норм чинного законодавства, визначив неналежний орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а також не навів обставин нездійснення уповноваженими органами наданих їм повноважень у сфері публічних закупівель.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Заступник прокурора Житомирської області звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позов задоволити. Стягнути на користь прокуратури Житомирської області здійснені нею судові витрати.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції порушено вимоги Законів України «Про публічні закупівлі», «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю», ст. ст. 203, 215, 216, 1212 Цивільного кодексу України, ст. ст. 2, 74, 76, 236, 238 Господарського процесуального кодексу України.

Зокрема, судом першої інстанції не надано належної правової оцінки, що в даному випадку прокурор здійснював представництво в суді законних інтересів держави в особі Північного офісу Держаудитслужби через порушення інтересів держави, що виражається в порушенні норм законодавства під час укладення додаткової угоди, зокрема у зв`язку з неналежним здійснення Північним офісом Держаудитслужби своїх обов`язків щодо контролю за дотриманням законодавства про закупівлі та відсутність державного фінансового контролю з цих питань.

Разом з тим, прокурор посилається на помилковість висновку місцевого господарського суду стосовно необґрунтованості та недоведеності прокурором наявності підстав для представництва інтересів держави в особі позивачів за поданим позовом в контексті застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Надаючи оцінку підставам звернення прокурора із позовом у даній справі, поза увагою суду залишено те, що укладення сторонами спірної додаткової угоди в порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі», грубо порушує національні, економічні та суспільні інтереси держави, а її виконання призвело до неналежного та неефективного використання бюджетних коштів, при цьому органами Держаудитслужби, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження до відновлення порушених інтересів держави, у даному випадку неналежним чином здійснюється захист цих інтересів (а саме будь-які заходи щодо розірвання чи визнання недійсним оспорюваної додаткової договору, у тому числі в судовому порядку, до цього часу не вживає), що є підставою для здійснення органами прокуратури представництва в суді законних інтересів держави.

Ухвалою Північно-Західного апеляційного господарського суду від 25 липня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора Житомирської області в інтересах держави в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (м. Житомир) на рішення Господарського суду Житомирської області від 13.06.2019 у справі №906/117/19 та призначено до розгляду на "17" вересня 2019 року об 11:00 год.

Запропоновано відповідачам - у строк до 17.08.2019 подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в порядку ст.263 ГПК України.

11.09.2019 року від Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області до суду надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Начальник просить доручити проведення відеоконференції Господарському суду Житомирської області.

11.09.2019 на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду надійшли від Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області пояснення до апеляційної скарги (вих.№06-25-15/4656 від 09.09.2019).

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.09.2019 у задоволенні клопотання Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про участь в судовому засіданні 17.09.2019 року у справі №906/117/19 в режимі відеоконференції відмовлено.

17.09.2019 на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду надійшло від Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомироблпаливо" клопотання (вих.№ 02-Облпал./19 від 17.09.2019), в якому представник відповідача-2 просить розгляд справи провести без його участі.

Відповідачі своїм процесуальним правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

В судове засідання 17.09.2019 з`явився представник від органу прокуратури.

Як вбачається з матеріалів справи, прокурор звертаючись до суду з позовною заявою, послався на статтю 23 Закону України "Про прокуратуру", Рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99.

В свою чергу, у тексті апеляційної скарги прокурор посилається на помилковість висновку місцевого господарського суду стосовно необґрунтованості та недоведеності прокурором наявності підстав для представництва інтересів держави в особі позивача за поданим позовом в контексті застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Отже, висновок суду першої інстанції пов`язаний із реалізацією прокурором повноважень в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема представництва інтересів держави у суді.

Водночас, колегією суддів встановлено, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11.03.2019 у справі №587/430/16-ц прийнято до розгляду питання щодо неоднакового застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Передаючи справу №587/430/16-ц на розгляд Великої Палати Верхового Суду, колегія суддів Касаційного цивільного суду вважала за необхідне відступити від висновку щодо застосування положень статті 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо правових підстав представництва прокурором інтересів держави в суді, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів іншого касаційного суду та одночасно дійшла висновку, що справа містить виключну правову проблему у застосуванні зазначеної норми права і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11.03.2019 справу №587/430/16-ц прийнято та призначено до розгляду.

Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоби виключити ризик свавілля.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 45 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Велика Палата Верховного Суду у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Відповідно до частини 4 статті 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи викладене, з метою дотримання єдності судової практики, апеляційний суд з власної ініціативи дійшов висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі №906/117/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №587/430/16-ц.

Керуючись ст.ст. 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у справі №906/117/19 за апеляційною скаргою Заступника прокурора Житомирської області на рішення Господарського суду Житомирської області від 13.06.2019 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №587/430/16-ц.

2. Ухвалу надіслати учасникам справи рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

3. Зобов`язати учасників справи повідомити Північно-західний апеляційний господарський суд про результати розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №587/430/16-ц та надати відповідні докази.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена у касаційному порядку.

Головуючий суддя Розізнана І.В.

Суддя Мельник О.В.

Суддя Грязнов В.В.