ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2019 р. Справа№ 910/923/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Кропивної Л.В.

при секретарі: Добрицька В.С.

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_6;

від відповідача 1: не з`явились;

від відповідача 2: не з`явились;

від третьої особи: не з`явились;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства закритого типу "Велмед"

на рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 (повний текст рішення складено 10.06.2019)

у справі № 910/923/19 (суддя Гулевець О. В.)

за позовом ОСОБА_1

до 1) Акціонерного товариства закритого типу "Велмед"

2) Приватного нотаріуса Чижикова Олександра Олександровича

про визнання недійсним рішення загальних зборів та скасування реєстраційної дії

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" та приватного нотаріуса Чижикова Олександра Олександровича про визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" №20/06-18 від 20.06.2018, оформленого протоколом №20/06-18 від 20.06.2018 та скасування запису від 22.06.2018 номер 4017064, здійсненого приватним нотаріусом Чижиковим О.О. та внесений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилається на те, АТЗТ "Велмед" не скликало та не проводило загальні збори та про такі збори позивач повідомлений не був. Також позивач вказує на те, що під час проведених зборів реєстраційна комісія створена не була, лічильна комісія на загальних зборах не обиралась, протоколи про підсумки голосування не складались, оприлюднені не були, що на думку позивача є порушенням ст.ст. 34, 40, 41, 44, 45 Закону України "Про акціонерні товариства", п. 16 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про депозитарну систему в Україні" та при прийнятті оскаржуваних рішень в частині обрання правління в складі 3 осіб голосування було проведено не в порядку кумулятивного голосування, що є порушенням ст.. 42 Закону України "Про акціонерні товариства" та п. 12.1., п. 12.2 Статуту АТЗТ "Велмед".

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 позов задоволено повністю.

В обґрунтування прийнятого рішення суд першої інстанції зазначив, що оскільки оспорюване рішення порушує корпоративні права позивача, так як є порушеним права позивача брати участь в управлінні справами товариства шляхом прийняття участі у формуванні органів Товариства та можливості бути обраним до складу органів Товариства, суд прийшов до висновку, що вище вказані порушення порядку проведення зборів свідчать про наявність підстав для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач 1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 та ухвалити нове, яким в задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення ухвалене з грубим порушенням норм матеріального та процесуального права. Апелянт зазначає, що судом першої інстанції неправомірно визнано поважними причини пропуску позивачем строку позовної давності. Зважаючи на протиправні дії ОСОБА_1 та порушення ним норм чинного законодавства, АТЗТ «Велмед», з метою припинення порушення прав акціонерів, в тому числі і прав ТОВ «Стар», володіючи 73 % акцій, змушене було провести загальні збори, які відбулись 20.06.2018, використовуючи лише наявну у нього інформацію, а тому відповідача 1 з незалежних від нього причин було позбавлено можливості повідомити інших акціонерів про проведення загальних зборів АТЗТ «Велмед».

ТОВ «Стар» здійснювались неодноразові дії протягом 2017-2018 років щодо скликання загальних зборів. Судом першої інстанції проігноровано, що ОСОБА_1 інформацію про акціонерів до системи депозитарного обліку не надано, чим порушило вимоги перехідних положень ЗУ «Про акціонерні товариства».

Також апелянт посилався на те, що судом першої інстанції не було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог та предмет спору, ТОВ «Стар», у зв`язку з чим ним було заявлено відповідне клопотання у апеляційній скарзі.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи між суддями, справу №910/923/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: Дідиченко М.А. - головуюча суддя; судді - Руденко М.А., Пономаренко Є.Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.07.2019 відкрито апеляційне провадження та призначено розгляд справи на 04.09.2019.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2019 року № 09.1-08/3387/19 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, у зв`язку з перебуванням судді Руденко М.А. у відпустці.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2019 року для розгляду справи №910/923/19 сформовано колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Дідиченко М.А., судді - Пономаренко Є.Ю., Кропивна Л.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2019 року апеляційну скаргу Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" прийнято до провадження у визначеному автоматизованою системою складі суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2019 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 1 - Товариство з обмеженою відповідальністю "СТАР" та відкладено розгляд справи на 16.09.2019.

Позиції учасників справи

27.08.2019 через відділ документального забезпечення суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Позивач, заперечуючи проти доводів та вимог апеляційної скарги, вказав, що судом першої інстанції ухвалено законне і обґрунтоване рішення про задоволення позовних вимог у справі № 910/923/19.

Явка представників сторін

Представники відповідачів та третьої особи у судове засідання 16.09.2019 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча про дату, час і місце розгляду справи представники сторін були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки сторони були належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги, явка сторін не визнавалася обов`язковою судом апеляційної інстанції, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, Північний апеляційний господарський суд дійшов до висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті в судовому засіданні 16.09.2019 за відсутності представників відповідачів та третьої особи.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Згідно із Статутом АТЗТ "Велмед", затвердженого рішенням позачергових зборів акціонерів, оформлених протоколом № 17 від 23.09.2003, статутний фонд товариства поділений на 200 простих іменних акцій. ОСОБА_1 , який є акціонером АТЗТ "Велмед", належить 10 шт. акцій. (п.п. 1.2., 5.3. Статуту)

Як вказує позивач у позовній заяві, з відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, останньому стало відомо, що 21 червня 2018 року в АТЗТ "Велмед" відбулась заміна керівника та особи, яка має право підпису від імені Товариства.

Про відповідні зміни у Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис від 22.06.2018 номер 4017064, здійснений приватним нотаріусом Чижиковим О.О.

Як вбачається з матеріалів справи, зміни керівника юридичної особи відбулось на підставі рішення загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" №20/06-18 від 20.06.2018, оформлених протоколом №20/06-18 від 20.06.2018.

Так, з даного протоколу вбачається, що 20.06.2018 відбулись загальні збори акціонерів АТЗТ "Велмед", з наступним порядком денним:

1.Розгляд питання про припинення повноважень Президента Товариства.

2.Розгляд питання про призначення Президента Товариства.

3.Розгляд питання про виключення ОСОБА_1 з переліку осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори тощо.

4.Розгляд питання про припинення повноважень Правління в повному складі 5 осіб.

5.Розгляд питання про призначення Правління в новому складі.

6.Про надання повноважень на проведення процедури державної реєстрації змін до відомостей юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

В протоколі загальних зборів вказано, що присутній акціонер - ТОВ "Стар", в особі директора ОСОБА_2 , який володіє 146 акціями, що становить 73% від загальних зборів акціонерів.

Спір у справі стосується питання визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" №20/06-18 від 20.06.2018, оформлені протоколом №20/06-18 від 20.06.2018 та скасування запису від 22.06.2018 номер 4017064, здійснений приватним нотаріусом Чижиковим О.О., внесений в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до положень статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно із положеннями статті 98 ЦК України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Згідно із ст. 3 Закону України "Про акціонерні товариства" акціонерне товариство - господарське товариство, статутний капітал якого поділено на визначену кількість часток однакової номінальної вартості, корпоративні права за якими посвідчуються акціями.

У відповідності до ст. 25 Закону України "Про акціонерні товариства" кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи, зокрема, права на участь в управлінні акціонерним товариством.

Відповідно до ст. 154 ЦК України установчим документом акціонерного товариства є його статут.

Статут акціонерного товариства крім відомостей, передбачених статтею 88 цього Кодексу, має містити відомості про: розмір статутного капіталу; умови про категорії акцій, що випускаються товариством, та їхню номінальну вартість і кількість; права акціонерів; склад і компетенцію органів управління товариством та про порядок ухвалення ними рішень. У статуті акціонерного товариства мають також міститися інші відомості, передбачені законом (ч. 2 ст. 154 ЦК України).

Відповідно до положень ст.ст. 32-34 Закону України "Про акціонерні товариства" вищим органом акціонерного товариства є загальні збори, які повинні скликатися щороку, але можуть бути скликані й позачергово. Загальні збори можуть вирішувати будь-які питання діяльності акціонерного товариства, крім тих, що віднесені до виключної компетенції наглядової ради законом або статутом. У загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 35 Закону України "Про акціонерні товариства" повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства та проект порядку денного надсилається кожному акціонеру, зазначеному в переліку акціонерів, складеному в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України, на дату, визначену наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають. Встановлена дата не може передувати дню прийняття рішення про проведення загальних зборів і не може бути встановленою раніше, ніж за 60 днів до дати проведення загальних зборів.

Повідомлення про проведення загальних зборів та проект порядку денного надсилається акціонерам персонально особою, яка скликає загальні збори, у спосіб, передбачений наглядовою радою товариства, у строк не пізніше ніж за 30 днів до дати їх проведення. Повідомлення розсилає особа, яка скликає загальні збори, або особа, яка веде облік прав власності на акції товариства у разі скликання загальних зборів акціонерами.

Акціонерне товариство додатково надсилає повідомлення про проведення загальних зборів та проект порядку денного фондовій біржі, на якій цінні папери товариства допущені до торгів, а також не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів розміщує на власному веб-сайті інформацію, передбачену частиною третьою цієї статті.

Акціонерне товариство не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів акціонерного товариства розміщує повідомлення про проведення загальних зборів у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів або через особу, яка провадить діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників фондового ринку.

Згідно із частиною 3 статті 35 Закону України "Про акціонерні товариства", повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариство має містити такі дані:

1) повне найменування та місцезнаходження товариства;

2) дата, час та місце (із зазначенням номера кімнати, офісу або залу, куди мають прибути акціонери) проведення загальних зборів;

3) час початку і закінчення реєстрації акціонерів для участі у загальних зборах;

4) дата складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах;

5) перелік питань разом з проектом рішень (крім кумулятивного голосування) щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного;

5-1) адресу власного веб-сайту, на якому розміщена інформація з проектом рішень щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного, а також інформацію, зазначену в частині четвертій цієї статті;

6) порядок ознайомлення акціонерів з матеріалами, з якими вони можуть ознайомитися під час підготовки до загальних зборів;

7) про права, надані акціонерам відповідно до вимог статей 36 та 38 цього Закону, якими вони можуть користуватися після отримання повідомлення про проведення загальних зборів, а також строк, протягом якого такі права можуть використовуватися;

8) порядок участі та голосування на загальних зборах за довіреністю.

Частиною 1 статті 36 Закону України "Про акціонерні товариства" встановлено, що від дати надіслання повідомлення про проведення загальних зборів до дати проведення загальних зборів акціонерне товариство повинно надати акціонерам можливість ознайомитися з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, за місцезнаходженням товариства у робочі дні, робочий час та в доступному місці, а в день проведення загальних зборів - також у місці їх проведення. У повідомленні про проведення загальних зборів вказуються конкретно визначене місце для ознайомлення (номер кімнати, офісу тощо) та посадова особа товариства, відповідальна за порядок ознайомлення акціонерів з документами.

Згідно зі ст. 47 Закону України "Про акціонерні товариства" позачергові загальні збори акціонерного товариства скликаються наглядовою радою, у тому числі, на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків простих акцій товариства.

Вимога про скликання позачергових загальних зборів подається в письмовій формі виконавчому органу на адресу за місцезнаходженням акціонерного товариства із зазначенням органу або прізвищ (найменувань) акціонерів, які вимагають скликання позачергових загальних зборів, підстав для скликання та порядку денного. У разі скликання позачергових загальних зборів з ініціативи акціонерів вимога повинна також містити інформацію про кількість, тип і клас належних акціонерам акцій та бути підписаною всіма акціонерами, які її подають. Якщо порядком денним позачергових загальних зборів передбачено питання дострокового припинення повноважень голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу), одночасно обов`язково подається пропозиція щодо кандидатури для обрання голови колегіального виконавчого органу акціонерного товариства (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) або для призначення особи, яка тимчасово здійснюватиме його повноваження.

У разі неприйняття наглядовою радою рішення про скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків простих акцій товариства, протягом 10 днів з моменту отримання такої вимоги або прийняття рішення про відмову у такому скликанні позачергові загальні збори такого товариства можуть бути проведені акціонерами (акціонером), які подавали таку вимогу відповідно до Закону, протягом 90 днів з дати надсилання такими акціонерами (акціонером) товариству вимоги про їх скликання. Рішення наглядової ради про відмову у скликанні позачергових загальних зборів акціонерів може бути оскаржено акціонерами до суду.

Акціонери, які скликають позачергові загальні збори акціонерного товариства, не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення позачергових загальних зборів товариства розміщують повідомлення про проведення позачергових загальних зборів у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів або через особу, яка провадить діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників фондового ринку. Акціонери, які скликають позачергові загальні збори акціонерного товариства, додатково надсилають повідомлення про проведення позачергових загальних зборів та проект порядку денного фондовій біржі (біржам), на якій акції такого товариства допущені до торгів.

Повідомлення про проведення позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів повинне містити дані, зазначені у частині третій статті 35 цього Закону, а також адресу, на яку акціонери можуть надсилати пропозиції до проекту порядку денного позачергових загальних зборів.

Відповідно до п. 11.17 Статуту АТЗТ "Велмед" позачергові збори акціонерів скликаються Правлінням у разі неплатоспроможності та в інших випадках, якщо цього вимагають інтереси Товариства. Позачергові загальні збори акціонерів можуть також скликатись Правлінням на вимогу Ревізійної комісії.

Згідно п. 11.18 Статуту АТЗТ "Велмед", акціонери, які володіють у сукупності більш як 10 % голосів, можуть вимагати скликання позачергових зборів у будь-який час і з будь-якого приводу. Якщо протягом 20 днів правління не виконало зазначеної вимоги, вони мають право самі скликати збори в порядку, передбаченому п. 11.10 - 11.14.

Відповідно до п. 11.10 Статуту АТЗТ "Велмед" про проведення загальних зборів акціонери повідомляються персонально рекомендованим листом, телексом, телефаксом, кур`єром або особистою доставкою на адресу, зазначену в записах Товариства. Крім того, зазначене повідомлення друкується в місцевій пресі за місцезнаходженням Товариства і в одному із офіційних друкованих видань Верховної ради України, Кабінету міністрів України чи Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку із зазначенням часу і місця проведення загальних зборів та порядку денного.

Таким чином, як вірно встановлено судом першої інстанції, приписами ст. 35 Закону України "Про акціонерні товариства" та вимогами статуту АТЗТ "Велмед" передбачено обов`язок як акціонерного товариства так і акціонерів, які скликають позачергові загальні збори, щодо персонального повідомлення кожного акціонера про проведення загальних зборів, а також наявність у відповідному повідомленні інформації про час, місце проведення зборів та інформації про питання, що будуть винесені на розгляд зборів (порядок денний).

В той же час, як вбачається з матеріалів справи та не заперечується відповідачем 1, всупереч вказаним приписам Закону України "Про акціонерні товариства" та положенням Статуту Товариства, позивача не було повідомлено про проведення 20 червня 2018 року загальних зборів акціонерів АТЗТ "Велмед".

Доводи апелянта, що позивач не повідомив АТЗТ "Велмед" про зміну свого місце проживання правомірно були відхилені судом першої інстанції, оскільки відповідачем 1 не надано доказів повідомлення позивача на адресу, яка була зазначення останнім у статуті.

Стосовно доводу апелянта про те, що 31.05.2018 акціонер відповідача ТОВ "Стар" надіслав до АТЗТ "Велмед" та ОСОБА_1 вимогу №7/14 щодо отримання копій документів та вимогу № 7/14/1 щодо скликання позачергових загальних зборів акціонерів АТЗТ "Велмед", на підтвердження чого було надано описи вкладення у цінний лист, колегія суддів зазначає, що направлення вимоги про проведення загальних зборів акціонерів Товариства не є по своїй суті повідомленням про проведення загальних зборів акціонерів АТЗТ "Велмед" у розумінні ст.ст. 35, 47 Закону України «Про акціонерні товариства» та статуту відповідача 1, а тому не може підтверджувати факт повідомлення позивача про загальні збори.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач не був повідомлений в порядку та строки, обумовлені ст. 35 Закону України "Про акціонерні товариства" та Статутом Товариства, про скликання та проведення 20.06.2018 загальних зборів акціонерів АТЗТ "Велмед", за результатами яких прийняті рішення, оформлені протоколом 20/06-18 від 20.06.2018.

Щодо посилання апелянта на те, що враховуючи кількість акцій, належних позивачу, ОСОБА_1 не міг вплинути на рішення загальних зборів акціонерів, колегія суддів зазначає, що вплив учасника товариства на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням, оскільки у випадку своєчасного повідомлення позивача він мав би можливість реалізувати своє право та внести пропозиції щодо доповнення порядку денного загальних зборів іншими питаннями, і ці пропозиції відповідно до Закону України "Про акціонерні товариства" підлягали б обов`язковому включенню. До того ж неповідомлення позивача про проведення спірних загальних зборів, перешкоджає йому належним чином реалізувати інші свої права як учасника товариства, зокрема, бути обраним до складу Правління.

У відповідності до ч. 1 ст. 34 Закону України "Про акціонерні товариства" у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники. На загальних зборах за запрошенням особи, яка скликає загальні збори, також можуть бути присутні представник незалежного аудитора (аудиторської фірми) товариства та посадові особи товариства незалежно від володіння ними акціями цього товариства, представник органу, який відповідно до статуту представляє права та інтереси трудового колективу. Перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складається станом на 24 годину за три робочих дні до дня проведення таких зборів у порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України.

За відсутності такого переліку неможливо було здійснити реєстрацію акціонерів, які прибули на Загальні збори, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України "Про акціонерні товариства" у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники.

Статтею 40 Закону України "Про акціонерні товариства", яка визначає порядок проведення загальних зборів акціонерного товариства, передбачено здійснення реєстрації акціонерів (їх представників).

Так, реєстрація акціонерів (їх представників) проводиться на підставі переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складеного в порядку, передбаченому законодавством про депозитарну систему України, із зазначенням кількості голосів кожного акціонера. Реєстрацію акціонерів (їх представників) проводить реєстраційна комісія, яка призначається наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають. Перелік акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах, підписує голова реєстраційної комісії, який обирається простою більшістю голосів її членів до початку проведення реєстрації. Повноваження реєстраційної комісії за договором можуть передаватися депозитарній установі. У такому разі головою реєстраційної комісії є представник депозитарної установи, яка надає акціонерному товариству додаткові послуги, зокрема щодо виконання функцій реєстраційної комісії.

Пунктом 11.2. Статуту АТЗТ "ВЕЛМЕД" встановлено, що представники акціонерів, які беруть участь у загальних зборах акціонерів, реєструються із зазначенням кількості голосів, яку має кожний представник. Реєстрація акціонерів (їх представників), які прибули для участі у загальних зборах акціонерів, здійснюється згідно з реєстром акціонерів у день проведення загальних зборів Правлінням або реєстратором Товариства на підставі укладеного з ним договору.

У відповідності до п.16 ч.1 ст. 1 Закону України "Про депозитарну систему України" реєстр власників іменних цінних паперів - перелік власників іменних цінних паперів, складений відповідно до вимог законодавства Центральним депозитарієм або, у випадках, встановлених цим Законом, - Національним банком України на певну дату із зазначенням кількості іменних цінних паперів, належних зазначеним власникам на праві власності, номінальної вартості і виду таких цінних паперів та іншої інформації, визначеної Комісією.

Частиною 1 ст. 44 Закону України "Про акціонерні товариства", підрахунок голосів на загальних зборах, роз`яснення щодо порядку голосування, підрахунку голосів та інших питань, пов`язаних із забезпеченням проведення голосування на загальних зборах, надає лічильна комісія, яка обирається загальними зборами акціонерів (установчими зборами). Повноваження лічильної комісії за договором можуть передаватися депозитарній установі, яка надає акціонерному товариству додаткові послуги, зокрема щодо виконання функцій лічильної комісії.

Відповідно до ч. ч. 1, 4, 5 ст. 45 Закону України "Про акціонерні товариства" за підсумками кожного голосування складається протокол, що підписується всіма членами лічильної комісії акціонерного товариства, які брали участь у підрахунку голосів. Протоколи про підсумки голосування додаються до протоколу загальних зборів акціонерного товариства. Протоколи про підсумки голосування публічного акціонерного товариства протягом 10 днів з дати закриття загальних зборів розміщуються на веб-сайті такого товариства.

Протокол загальних зборів є документом, який фіксує фактичні обставини зборів.

Приписами статті 46 Закону України "Про акціонерні товариства" визначено, що протокол загальних зборів акціонерного товариства складається протягом 10 днів з моменту закриття загальних зборів та підписується головуючим і секретарем загальних зборів. До протоколу загальних зборів акціонерного товариства заносяться відомості про: 1) дату, час і місце проведення загальних зборів; 2) дату складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах; 3) загальну кількість осіб, включених до переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах; 4) загальну кількість голосів акціонерів - власників голосуючих акцій товариства, які зареєструвалися для участі у загальних зборах (якщо певні акції є голосуючими не з усіх питань порядку денного - зазначається кількість голосуючих акцій з кожного питання); 5) кворум загальних зборів (якщо певні акції є голосуючими не з усіх питань порядку денного - зазначається кворум загальних зборів з кожного питання); 6) головуючого та секретаря загальних зборів; 7) склад лічильної комісії; 8) порядок денний загальних зборів; 9) основні тези виступів; 10) порядок голосування на загальних зборах (відкрите, бюлетенями тощо); 11) підсумки голосування із зазначенням результатів голосування з кожного питання порядку денного загальних зборів та рішення, прийняті загальними зборами. Протокол загальних зборів, підписаний головою та секретарем загальних зборів, підшивається, скріплюється підписом голови виконавчого органу товариства (у разі колегіального виконавчого органу) або одноособового виконавчого органу.

З аналізу наведених норм Закону можна прийти до висновку, що достовірність відомостей протоколу загальних зборів щодо проведення таких зборів повинна здійснюватись шляхом з`ясування наявності інших документів, які повинні, відповідно до Закону, супроводжувати процес скликання і проведення зборів. Такими документами зокрема, є: докази надсилання кожному акціонеру повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства та проект порядку денного; перелік акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах, що підписаний головою реєстраційної комісії.

Як вбачається із матеріалів справи, реєстр акціонерів для участі у загальних зборах 20 червня 2018 року був складений не Центральним депозитарієм, а головою загальних зборів ОСОБА_2 та секретарем загальних зборів ОСОБА_5 та окрім цього, не містив кількості належних акціонерам голосів.

Ревізійна та лічильні комісії при проведенні загальних зборів створені не були; відповідно, перелік акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах, головою ревізійної комісії не підписаний; протоколи про підсумки голосування не складались, оприлюднені не були. Наведені обставини свідчать про наявність порушень законодавства про акціонерні товариства щодо порядку проведення загальних зборів.

Пунктом 11.15 Статуту передбачено, що голосування на загальних зборах акціонерів проводиться за принципом: одна акція - один голос.

Згідно із 4 ст. 25 Закону України "Про акціонерні товариства" обрання членів органу товариства здійснюється в порядку кумулятивного голосування у випадках, встановлених цим Законом та/або статутом акціонерного товариства.

Одна проста акція товариства надає акціонеру один голос для вирішення кожного питання на загальних зборах, крім випадків проведення кумулятивного голосування (ч. 1 ст. 25 ЗУ "Про акціонерні товариства").

У відповідності до п. 9 ч. 1 Закону України «Про акціонерні товариства» кумулятивне голосування - голосування під час обрання осіб до складу органів товариства, коли загальна кількість голосів акціонера помножується на кількість членів органу акціонерного товариства, що обираються, а акціонер має право віддати всі підраховані таким чином голоси за одного кандидата або розподілити їх між кількома кандидатами.

Оскільки, на зборах акціонерів АТЗТ "Велмед", які відбулись 20.06.2018, вирішувалось питання обрання членів Правління, то голосування на зборах у силу приписів Закону України "Про акціонерні товариства" мало бути здійснено у порядку кумулятивного голосування.

Згідно з правовою позицією Верховного суду України, викладеною у пункті 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24.10.2008 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути:

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства;

- позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах;

- порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

При цьому, за своєю правовою природою, рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

При цьому, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів господарського товариства, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення (статті 41, 42, 59, 60 Закону про господарські товариства); прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина четверта статті 43 Закону про господарські товариства); прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації (статті 40, 45 Закону про господарські товариства).

При вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів Товариства необхідно встановити факт порушення цими рішеннями прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. У спорі про визнання недійсними рішень зборів учасників товариства вирішальним є встановлення факту порушення відповідним рішенням прав та законних інтересів позивача як учасника товариства, тобто його корпоративних прав.

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

При цьому, розмір цих корпоративних прав не має значення, оскільки позивачеві не може бути відмовлено у задоволенні вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів тільки з мотивів недостатності його голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами учасників (акціонерів, членів) рішень, оскільки вплив учасника (акціонера, члена) на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням.

Враховуючи вищевикладене, оскільки оспорюване рішення порушує корпоративні права позивача, так як є порушеним право позивача брати участь в управлінні справами товариства шляхом прийняття участі у формуванні органів Товариства та можливості бути обраним до складу органів Товариства, суд першої інстанції дійшов до правомірного висновку, що вище вказані порушення порядку проведення зборів свідчать про наявність підстав для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів.

Разом з тим, допущені акціонерним товариством порушення щодо оформлення протоколу, а саме не зазначення відомостей визначених приписами статті 46 Закону України "Про акціонерні товариства", не створюють наслідків для визнання недійсним рішень загальних зборів акціонерів, оскільки такі порушення не могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного незаконного рішення.

Твердження апелянта про те, що АТЗТ «Велемед» на чолі з ОСОБА_1 не було внесено інформацію про акціонерів до системи депозитарного обліку, чим порушило вимоги п. 5 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства», колегією суддів відхиляються, оскільки дане не є предметом дослідження у даному спорі.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов до правомірного висновку про обґрунтованість заявленої позивачем вимоги про визнання недійсними рішення загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" №20/06-18 від 20.06.2018, оформлені протоколом №20/06-18 від 20.06.2018 як таких, що прийняті з порушенням порядку скликання та проведення загальних зборів акціонерів.

Враховуючи, що вимога про скасування запису від 22.06.2018 номер 4017064, здійснений приватним нотаріусом Чижиковим О.О., внесений в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є похідною від вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" №20/06-18 від 20.06.2018, оформлені протоколом №20/06-18 від 20.06.2018, а тому така вимога була правомірно визнана обґрунтованою судом першої інстанції.

В той же час, відповідачем 1 було заявлено про застосування до вимог позивача строків позовної давності, встановлених ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства".

Згідно з положеннями ст. 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ст. 258 Цивільного кодексу України до окремих видів вимог за законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

Так, частиною 1 статті 50 Закону України "Про акціонерні товариства" визначено, що у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Так, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до прийняття ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч.ч. 3 та 4 ст.267 Цивільного кодексу України).

В той же час, за змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч.1 ст.261 Цивільного кодексу України).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з даним позовом 25.01.2019, в той час як оскаржуване рішення загальних зборів акціонерів прийнято 20.06.2018.

Тобто, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав з пропуском встановленого ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства" тримісячного строку позовної давності.

Позивачем, в свою чергу, заявлено про визнання поважними причини пропуску строку позовної давності та здійснення захисту порушених прав позивача.

Так, позивач зазначає, що про порушення своїх корпоративних прав позивач дізнався 25.06.2018 згідно із відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З`ясувавши, що подані на реєстрацію документи не відповідають вимогам чинного законодавства, позивач звернувся до Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації та Міністерства юстиції України із скаргою на дії державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чижикова О.O. щодо внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про зміну керівника АТЗТ "Велмед". Зазначена скарга була подана до Міністерства юстиції України 26 червня 2018 року та зареєстрована за № 20360-33-18.

Листом Міністерства юстиції України за №20360-33-18/19к від 23 липня 2018 року, позивача повідомлено про те, що розгляд його скарги продовжено.

19 жовтня 2018 року позивачем отримано лист Міністерства юстиції України вих. №2/20360-3318/19к від 31.08.2018 (направлений на адресу позивача 05 жовтня 2018 року, про що свідчить дата на поштовому конверті), до якого додано наказ Міністерства юстиції України за №3082/7 від 28 серпня 2018 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_1 від 26 червня 2018 року. При цьому, скарга позивача по суті не була розглянута.

Крім того, позивачем зазначено, що у період 10.01.2019 по 24.01.2019 ОСОБА_1 за станом здоров`я був обмежений у можливості здійснити захист порушених прав, у тому числі, можливості звернутись із правовою допомогою, в підтвердження чого позивачем надано виписку із амбулаторної картки №23548, виданої ТОВ "Інмедсервіс" МЦ "Тайм".

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п`ятої статті 267 ЦК України позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується господарським судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини. Щодо фізичної особи (громадянина) останніми можуть бути документально підтверджені тяжке захворювання, тривале перебування поза місцем свого постійного проживання (наприклад, за кордоном) тощо. Стосовно підприємства (установи, організації) зазначені обставини не можуть братися судом до уваги, оскільки за відсутності (в тому числі й з поважних причин) особи, яка представляє його в судовому процесі, відповідне підприємство (установа, організація) не позбавлене права і можливості забезпечити залучення до участі у такому процесі іншої особи; відсутність зазначеної можливості підлягає доведенню на загальних підставах.

Закон не визначає, з чиєї ініціативи суд визнає причини пропущення позовної давності поважними. Як правило, це здійснюється за заявою (клопотанням) позивача з наведенням відповідних доводів і поданням належних та допустимих доказів.

Судом першої інстанції правомірно враховано, що позивачем було подано до Міністерства юстиції України скаргу на дії державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чижикова О.O. щодо внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про зміну керівника АТЗТ "Велмед", та враховуючи її тривалий розгляд, правомірно визнано обґрунтованими наведені позивачем пояснення для визнання поважними причини пропуску строку позовної давності.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

У рішенні 15-рп/2004 від 02.11.2004р. Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень ст.69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м`якого покарання) визначено, що справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом і засобах, що обираються для їх досягнення.

Одночасно, у рішенні №7-рп/2013 від 11.07.2013 Конституційного суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_4 щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" визначено, що зобов`язання повинні ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Європейський суд з прав людини наголосив, що механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме - обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права (пункти 62, 66 рішення від 20.12.2007р. у справі "Фінікарідов проти Кіпру").

Враховуючи вищевикладене, що з огляду на дійсне порушення корпоративних прав та законних інтересів позивача внаслідок прийняття 20.06.2018 рішень загальними зборами Акціонерного товариства закритого типу "Велмед", приймаючи до уваги вчинення позивачем протягом тривалого часу реальних дій, направлених на захист своїх інтересів, судом першої інстанції правомірно визнав поважними причини пропуску позивачем строків позовної давності задля захисту порушеного права ОСОБА_1 шляхом визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" №20/06-18 від 20.06.2018, оформленого протоколом №20/06-18 від 20.06.2018 в судовому порядку.

Стосовно вимоги про скасування запису від 22.06.2018 номер 4017064, здійсненого приватним нотаріусом Чижиковим О.О., внесеного в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, то дана вимога позивача заявлена в межах трирічного строку позовної давності встановленого ст. 257 Цивільного кодексу України, а тому позивачем не пропущено строк позовної давності щодо цієї вимоги.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи вищевикладене, судом першої інстанції було правомірно задоволено позовні вимоги про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" №20/06-18 від 20.06.2018, оформлених протоколом №20/06-18 від 20.06.2018 та скасування запису від 22.06.2018 номер 4017064, здійсненого приватним нотаріусом Чижиковим О.О., внесеного в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 року у справі № 910/923/19 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування чи зміни не вбачається.

Згідно із ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства закритого типу "Велмед" на рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 року у справі № 910/923/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 року у справі № 910/923/19 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріали справи № 910/923/19 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 19.09.2019 р.

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді Є.Ю. Пономаренко

Л.В. Кропивна