УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

13.09.2019Справа № 910/12388/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Маринченка Я.В., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; паспорт серія НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ІПН НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ; ІПН НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 ; ІПН НОМЕР_4 ) до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дарницький бульвар 15» (02192, м. Київ, Дарницький бульвар, буд. 15; ідентифікаційний код 40819247), третя особа - Державна реєстраційна служба Дніпровської державної адміністрації (02094, м. Київ, бульв. Праці, буд. 1/1) про скасування державної реєстрації та визнання недійсними заяви про реєстрацію, статуту, та протоколу установчих зборів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дарницький бульвар 15», третя особа - Державна реєстраційна служба Дніпровської державної адміністрації про скасування державної реєстрації та визнання недійсними заяви про реєстрацію, статуту, та протоколу установчих зборів.

Розглянувши матеріали даної позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення її без руху, з огляду на наступне.

Згідно з п.2 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява має містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як вбачається із поданої до суду позовної заяви, позивачем не зазначено повного найменування відповідача у відповідності до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань

Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з положеннями ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01.01.2019 прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі становить 1921 грн.

Згідно з п.п.1 п. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається із прохальної частини вказаної позовної заяви, позивачем заявлено чотири позовні вимоги немайнового характеру, а саме про:

- скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців і громадських формувань про державну реєстрацію ОСББ «Дарницький бульвар 15»;

- визнання не дійсною заяви про реєстрацію ОСББ «Дарницький бульвар 15»;

- визнання не дійсним статуту ОСББ «Дарницький бульвар 15»;

- визнання не дійсним протоколу установчих зборів ОСББ «Дарницький бульвар 15».

Також, ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір перераховується в безготівковій або готівковій формі.

Відповідно до п. 3.1. Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до вказаної Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до вказаної Інструкції. Платіжне доручення оформляється платником згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

На підставі викладеного, суд зазначає, що документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, які прийняли платіж, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Враховуючи викладене, при зверненні з позовом до суду позивачі повинні були сплатити судовий збір у розмірі 7684 грн.

В той же час, позивачами додано до матеріалів позовної заяви квитанцію №0.0..1 від 07.09.2019 на суму 1921 грн. жодних інших доказів сплати судового збору матеріали позовної заяви не містять.

Таким чином, позивачем не доплачено судовий збір та не надано належних доказів сплати судового збору у загальному розмірі 7684,00 грн., у зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що позивачем не надано суду належних доказів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, за приписами ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.4 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Із прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем, заявлено вимоги про визнання недійсними заяви про реєстрацію, статуту та протоколу установчих зборів. Утім позивачем не додано до матеріалів справи оригіналів вказаних документів або належним чином засвідчених копій, а також не зазначено повних реквізитів оспорюваних документів, що суперечить положенням ст.162, 164 ГПК України та унеможливлює визначення змісту та предмету позовних вимог.

Разом з тим, відповідно до ч.2 ст.80 Господарського процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Частиною 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Проте, у поданій до суду позовній заяві, позивачем не заявлено обґрунтованого клопотання про витребування доказів із зазначенням причин неможливості подати їх самостійно.

Також, відповідно до п.9 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява має містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Проте подана до суду позовна заява не містить такого розрахунку.

Суд звертає увагу позивачів, що відповідно до ст.124 Господарського процесуального кодексу України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

До судових витрат відповідно до ст.123 Господарського процесуального кодексу України належать судовий збір, та витрати, пов`язані з розглядом справи, як то витрати на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

При цьому, суд звертає увагу позивачів, що у відповідності до ч.2 ст.124 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат, суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Також п.8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява має містити, зокрема, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Проте позивачем у позовній заяві не зазначено про наявність у нього або у іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Відповідно до ч.1, 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи викладене, суд зазначає, що позивачам необхідно подати докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, та оригінали документів (або належним чином засвідчені їх копії), про визнання недійсними яких заявлено вимоги, також необхідно зазначити реквізити оспорюваних документів, а також позивачам необхідно подати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивачі понесли і які очікують понести в зв`язку із розглядом справи та підтвердження про наявність у них чи іншої особи оригіналів документів, копії яких додані до позовної заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 162, 164, 174, ч.2 ст.232, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без руху.

Встановити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Дата підписання: 13.09.2019.

Суддя Я.В. Маринченко