ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

18 вересня 2019 року Справа № 5027/805-б/2012
Суддя Господарського суду Чернівецької області Дутка В.В., розглянувши матеріали справи

за позовом державного підприємства Дослідне господарство Центральне Буковинської державної сільськогосподарської дослідної станції Інституту сільського господарства Карпатського регіону НААН України, м. Чернівці

до приватного сільськогосподарського підприємства "Аграрник лісовий", с. Зруб Комарівський Сторожинецький район Чернівецька область

про стягнення суми коштів в розмірі 1067465,00 грн

у межах справи №5027/805-б/2012 за заявою управління Пенсійного фонду України в м. Чернівцях до державного підприємства Дослідне господарство Центральне про визнання банкрутом

Представники сторін:

від позивача Комерзан ОСОБА_1 Д., ордер серія ЧЦ №29873 від 05.08.2019

від відповідача Маковійчук К.Я., ордер серія ЧЦ №32758 від 20.08.2019

в засіданні приймали участь Молдован І.В., представник ГТУЮ в Чернівецькій області

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 09.11.2012 за заявою управління Пенсійного фонду України в м.Чернівцях порушено провадження у справі про банкрутство державного підприємства Дослідне господарство Центральне.

Постановою від 22.09.2016 боржника визнано банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Поповича Д.М.

Ухвалою від 05.09.2017 припинено повноваження ліквідатора Поповича Д.М. та призначено новим ліквідатором банкрута арбітражного керуючого Рабанюка В.С.

03.06.2019 ліквідатор подав позовну заяву до приватного сільськогосподарського підприємства "Аграрник лісовий" про зобов`язання повернути врожай сільськогосподарської продукції (озимий ріпак).

Ухвалою від 03.06.2019 позовну заяву залишено без руху, позивачу надано час для усунення недоліків.

Ухвалою від 20.06.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 06.08.2019. Ухвалою від 06.08.2019 заяву ліквідатора про зміну позовних вимог залишено без руху, надано час на усунення недоліків. Відкладено підготовче засідання на 20.08.2019.

Ухвалою від 20.08.2019 прийнято заяву позивача про зміну предмету позову; продовжено строк підготовчого провадження. Відкладено підготовче засідання на 18.09.2019.

18.09.2019 до суду від відповідача надійшло клопотання про витребування доказів. В клопотанні відповідач просить витребувати від Буковинської державної сільськогосподарської дослідної станції НААН України завірену копію актів приймання передачі основних засобів від 18.12.2018.

Поряд з цим, відповідач подав клопотання про призначення судової експертизи задля вирішення експертом запитань які містяться у клопотанні.

У судовому засіданні 18.09.2019 представник відповідача просив задовольнити вказані вище клопотання, оскільки вони мають значення для всебічного, повного розгляду справи по суті.

Представник позивача просив відмовити у задоволенні клопотання про витребування доказів, оскільки акт приймання передачі від 18.12.2018 є у ліквідатора і він може надати для ознайомлення в наступному судовому засіданні. З приводу клопотання про проведення експертизи, представник позивача просив відмовити у задоволенні оскільки ріпак, переданий на зберігання згорів та зогнив, а відтак проведення експертизи є недоцільним.

Розглянувши заявлені клопотання відповідача заслухавши представників сторін, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 81 ГПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Так, у клопотанні про витребування доказів, відповідач посилається на те, що 11.09.2019 звернувся з листом до директора Буковинської державної сільськогосподарської дослідної станції НААН України про надання інформації щодо передачі на безоплатній основі основних засобів, нежитлових приміщень з балансу ДПДГ «Центральне» на баланс Буковинської державної сільськогосподарської дослідної станції НААН України та надати акт прийому-передачі від 18.12.2018. Станом на день розгляду справи відповіді не надійшло, що змусило відповідача заявити клопотання про витребування доказів.

Розглянувши дане клопотання суд зазначає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки представник позивача у судовому засіданні підтвердив факт того що дійсно мала місце передача основних засобів, що підтверджується актом прийому передачі від 18.12.2018 і позивач може надати даний акт у наступному судовому засіданні. Крім того, відповідачем не доведено належними доказами яке відношення до предмету спору має витребування даного акту прийому передачі майна від 18.12.2018. Разом з тим, відповідач не вказує обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати, відтак суд приходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про витребування доказів.

З приводу заявленого клопотання про призначення судової експертизи, суд приходить до висновку до відмову у задоволенні виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Тобто, судова експертиза, згідно приписів чинного законодавства, призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, зокрема у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Суд зазначає, що призначення судової експертизи як процесуальна дія суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, має бути обґрунтованим. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як вбачається з матеріалів справи, листом від 30.05.2019 відповідач повідомив позивача про те, що ріпак повністю знищений, а саме зогнив та згорів і просить направити комісію для списання зерна ріпаку 07.06.2019 по вул. Каштанова, 20 (пункт збереження зерна).

У клопотанні про проведення експертизи відповідач просить поставити на вирішення експерта наступні питання: 1) які вимоги до зберігання с/г культури озимого ріпаку вологістю 17.6% та засміченістю підмаренником чіпким?; 2) які необхідно вживати заходи при засміченості підмаренником чіпким та вологості, що складає 17.6% озимого ріпаку?; 3) чи змінилася якість зерна озимого ріпаку настільки, що зерно не може бути використане за первісним призначенням?; 4) яка ринкова вартість об`єкта дослідження на внутрішній території України станом на 18.09.2019?; 5) чи можлива реалізація с/г культур яка знаходиться у зберігача?.

Позивачем предмет позовних вимог змінено з обов`язку повернути врожай на стягнення суми коштів внаслідок завданих відповідачем збитків, а саме знищення с/г продукції. Крім того, у матеріалах справи міститься висновок Чернівецької торгово промислової палати від 06.02.2019 щодо середньої ціни с/г продукції по Україні.

Слід зазначити, що частиною третьою статті 623 Цивільного кодексу України встановлено, що збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.06.2019 у справі №922/3639/16.

Проаналізувавши зазначені положення та наявні матеріали справи, суд дійшов висновку, що питання поставлені на вирішення експерту, не потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, а призначення експертного дослідження призведе лише до затягування судового процесу. Для встановлення всіх фактичних обставин справи, на яких ґрунтується позов, суд не вбачає необхідності призначення відповідної експертизи, у зв`язку із чим, у задоволенні вказаного клопотання відмовляє.

Керуючись ст.ст. 81, 99, 100, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів.

2. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача про призначення судової експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.В.Дутка