УХВАЛА

м. Київ

17.09.2019Справа № 37/395
Господарський суд міста Києва у складі судді Алєєвої І.В., при секретарі судового засідання Судаку С.С., розглянувши заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про заміну сторони її правонаступником

у справі № 37/395

за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (Акціонерного товариства «К.Енерго»)

до 1) Державного комунального підприємства «Житлоремфонд»

2) Комунального підприємства «Житлорембудсервіс»

про стягнення 395 237, 42 грн.

Представники сторін: згідно протоколу судового засідання від 17.09.2019.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2009 було порушено провадження у справі № 37/395, розгляд призначено на 05.08.2009.

Рішенням від 30.12.2013 по справі № 37/395, в якому позов було задоволено частково, стягнуто з Державного комунального підприємства «Житлоремфонд» на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» 100 583 (сто тисяч п`ятсот вісімдесят три) грн. 04 коп. інфляційних нарахувань, 16 727 (шістнадцять тисяч сімсот двадцять сім) грн. 34 коп. трьох відсотків річних, 3 654 (три тисячі шістсот п`ятдесят чотири) грн. 62 коп. витрат на сплату державного мита та 312 (триста дванадцять) грн. 50 коп. витрат на сплату інформаційно-технічного забезпечення судового процесу.

На виконання судового рішення після набрання ним законної сили Господарським судом міста Києва 17.01.2014 було видано відповідний наказ.

28.08.2019 через канцелярію Господарського суду міста Києва від Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» надійшла заява про заміну стягувача у виконавчому документі її правонаступником на підставі ст. 52, ст. 334 ГПК України, ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження».

Заява про заміну сторони її правонаступником мотивована посиланням лише на договори № 601-18 від 11.10.2018 та № 603-18 від 11.10.2018 про відступлення права вимоги (цесії).

Ухвалою господарського суду міста Києва від 02.09.2019 розгляд заяви призначено на 09.09.2019.

В судовому засіданні 09.09.2019 заявником були надані пояснення щодо стану виконання рішення Господарського суду міста Києва у справі №37/395, а також з приводу того, що у серпні 2019 відбулась зміна найменування , а також його місцезнаходження ( на Акціонерне товариство «К.Енерго», адреса: 85612, Донецька обл., Мар`їнський район, місто Курахове, вулиця Енергетиків, будинок 34).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.09.2019 року було відкладено розгляд заяви на 17.09.2019 та запропоновано заявнику надати суду докази направлення копії заяви позивачу у справі №37/395 за місцезнаходженням у відповідності до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, надати відомості щодо стадії та стану виконання рішення Господарського суду міста Києва у справі №37/395, а також відомості щодо зміни найменування юридичної особи позивача у відповідності до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

13.09.2019 через канцелярію Господарського суду міста Києва від заявника надійшли пояснення у справі, про які він наголошував у судовому засіданні 09.09.2019.

У судовому засіданні 17.09.2019 заявник просить задовольнити вимоги заяви у повному обсязі.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується заява, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Рішенням господарського суду м. Києва від 25.15.2013 у справі № 37/395 позов Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до Державного комунального підприємства «Житлоремфонд» та Комунального підприємства «Житлорембудсервіс» про стягнення 395 237, 42 грн. задоволено частково.

17.01.2014 Господарським судом м. Києва на виконання вказаного судового рішення видано наказ, стягувачем згідно якого є Публічне акціонерне товариство «Київенерго», а боржником - Державне комунальне підприємство «Житлоремфонд».

Строк для пред`явлення вказаного наказу до виконання - до 10.01.2015.

Станом на дату розгляду заяви було змінено найменування Приватного акціонерного товариства «Київенерго» на Акціонерне товариство «К.Енерго».

11.10.2018 між ПАТ «Київенерго» (далі - Кредитор) та Комунальним підприємством виконавчого органу Київради(Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі КП «Київтеплоенерго»- новий кредитор) укладено договір про відступлення права вимоги (цесії) № 601-18 (далі Договір № 601-18), відповідно до якого ПАТ «Київенерго» відступило, а КП «Київтеплоенерго» набуло право вимоги до юридичних осіб, фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців (далі споживачі) щодо виконання ними грошових зобов`язань перед Кредитором з оплати спожитої до 01.05.2018 теплової енергії (основний борг, в тому числі той, що є предметом судового розгляду та/або підтверджений судовим рішенням судовими рішеннями) як такий, що підлягає стягненню із споживача (споживачів) станом на 01.08.2018. Перелік договорів (особових рахунків), споживачів та сум грошових зобов`язань (основний борг), право вимоги до яких відступається за цим договором, зазначається в Додатку 1 до нього. Всі права вимоги переходять від Кредитора до нового кредитора в момент підписання сторонами Додатку 1 до цього Договору № 601-18.

Також 11.10.2018 між ПАТ «Київенерго» та КП «Київтеплоенерго» укладено договір про відступлення права вимоги (цесії) № 603-18 (далі Договір № 603-18), відповідно до якого ПАТ «Київенерго» відступило, а СП «Київтеплоенерго» набуло право грошової вимоги споживачів (юридичних осіб, фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців, перелік яких визначений у Додатках до договорів про відступлення права вимоги від 11.10.2018 Г № 601-18, від 11.10.2018 № 602-18) теплової енергії, комунальних послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, в частині їх зобов`язання перед Кредитором оплатити неустойку (пеня та/або штраф), 3% річних, іфляційні нарахування, судові та інші витрати, витрати на адвокатські послуги, пов`язані з отриманням боргу та примусовим стягненням та будь-які інші без виключень та обмежень), що нараховані Кредитором та/або виникли до дати укладення цього Договору та /або можуть бути нараховані та /або виникнути після дати укладення цього (договору у зв`язку з неналежним виконанням споживачами обов`язків з оплати спожитої теплової енергії та/або комунальних послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води та є предметом судового розгляду або підтверджені судовими рішеннями, як такі що підлягають стягненню із споживачів.

З укладенням Договору № 603-18 та договорів про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 № 601-18. 602-18 новий кредитор набуває право отримання/вимоги від споживачів, які визначені в Додатках 1, 2, 3, 4 до цього Договору № 603-18 та вказаних договорів про відступлення права вимоги до споживачів додаткових сум стягнення у зв`язку з неналежним виконанням споживачами договорів/угод, укладених з Кредитором понад ті, що є предметом судового розгляду чи підтверджені судовими рішеннями.

Вимогами заявника є заміна стягувача у справі № 37/395 з ПАТ «Київенерго» на КП «Київтеплоенерго» як правонаступника стягувача відповідно до зазначених договорів.

У відповідності до п.1 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст.627 ЦК України).

Відповідно до ст. 510 ЦК України, сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор. У зобов`язанні на стороні боржника або кредитора можуть бути одна або одночасно кілька осіб. Якщо кожна із сторін у зобов`язанні має одночасно і права, і обов`язки, вона вважається боржником у тому, що вона зобов`язана вчинити на користь другої сторони, і одночасно кредитором у тому, що вона має право вимагати від неї.

Статтею 512 Кодексу передбачено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: 1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); 2) правонаступництва; 3) виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); 4) виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, встановлених законом. Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом.

Згідно зі ст. 513 Кодексу, правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові. Правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні, яке виникло на підставі правочину, що підлягає державній реєстрації, має бути зареєстрований в порядку, встановленому для реєстрації цього правочину, якщо інше не встановлено законом.

За правилами ст. 514 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 52 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1-3,5 ст. 334 Господарського процесуального кодексу України, у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Статтею 4 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що однією із вимог до виконавчого документа, зокрема, є строк пред`явлення рішення до виконання.

Частиною 4 зазначеної статті встановлено, що виконавчий документ повертається стягувачу органом державної виконавчої служби, приватним виконавцем без прийняття до виконання протягом трьох робочих днів з дня його пред`явлення, зокрема, якщо пропущено встановлений законом строк пред`явлення виконавчого документа до виконання.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що на момент укладення між ПАТ «Київенерго» та КП «Київтеплоенерго» вищезазначених договорів про відступлення права вимоги(цесії), строк пред`явлення до виконання наказу господарського суду міста Києва від 17.01.2014 року закінчився, а доводи заявника, викладені в додаткових поясненнях відхиляються з підстав їх необґрунтованості.

Заміна сторони (стягувача) виконавчого провадження неможлива, якщо заява була подана після спливу строку пред`явлення виконавчого документу до виконання, який не був поновлений судом.

Аналогічна позиція міститься у Постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.06.2019 у справі № 910/10031/13.

Як встановлено ст. ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 79 Кодексу передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

В порядку, передбаченому ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, розглянувши подану заяву з підстав викладених в ній, суд відмовляє у задоволенні заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про заміну стягувача, у справі № 37/395 за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» Державного комунального підприємства «Житлоремфонд» та Комунального підприємства «Житлорембудсервіс» про стягнення 395 237, 42 грн.

Керуючись ст. 52, ст. 234, ст. 235, ст. 334 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Відмовити повністю в задоволенні заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про заміну сторони(стягувача) її правонаступником.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня її проголошення до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя І.В.Алєєва