СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"16" вересня 2019 р. Справа № 922/2391/16

Суддя-доповідач Бородіна Л.І., розглянувши апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Харківській області, м.Харків,

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 (суддя Савченко А.А.), постановлену в приміщенні Господарського суду Харківської області в м.Харкові о 12год.10хв., повний текст якої складений 19.07.2019,

у справі №922/2391/16,

за заявою Головного управління ДФС у Харківській області, м.Харків,

до Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія Опціон, м.Харків,

про банкрутство,

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Господарського суду Харківської області від 10.01.2017 у справі №922/2391/16 припинено процедуру розпорядження майна боржника та повноваження розпорядника майна; визнано юридичну особу - Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія "Опціон" банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру; призначено ліквідатором банкрута ТОВ "Компанія "Опціон" арбітражного керуючого Сисуна Олександра Ігоровича.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 17.07.2018 у цій справі задоволено заяву арбітражного керуючого Сисуна О.І. про звільнення його від виконання повноважень ліквідатора ТОВ "Компанія "Опціон"; звільнено арбітражного керуючого Сисуна О.І. від виконання повноважень ліквідатора у справі, призначено ліквідатором банкрута арбітражного керуючого Шубу В.І.

08.11.2018 Головне управління ДФС у Харківській області звернулось до Господарського суду Харківської області із заявою про покладення субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника, в якій заявник просив суд:

- покласти солідарно субсидіарну відповідальність на засновників - ТОВ "Компанія з управління активами "Форвард", ОСОБА_1 та керівника боржника ОСОБА_2 , який виконував обов`язки директора, у зв`язку з доведенням до банкрутства ТОВ "Компанія Опціон";

- стягнути солідарно з ТОВ "Компанія з управління активами "Форвард", ОСОБА_1 та керівника боржника ОСОБА_2 , який виконував обов`язки директора, на користь ТОВ "Компанія Опціон", - 1092248,04 грн (т.6, а.с. 4-27).

Ухвалою місцевого господарського суду від 19.02.2019 у справі №922/2391/16:

- залучено ОСОБА_1 до участі у справі №922/2391/16 в якості учасника у справі про банкрутство - особи, яка бере участь у провадженні у справі, в межах розгляду заяви ГУ ДФС у Харківській області про покладення субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника (вх. №31730);

-залучено ОСОБА_3 Романа ОСОБА_4 (вул. Леваневського, 34, смт. Покотилівка, Харківський АДРЕСА_1 , Харківська область, АДРЕСА_2 ) до участі у справі №922/2391/16 в якості учасника у справі про банкрутство - особи, яка бере участь у провадженні у справі, в межах розгляду заяви ГУ ДФС у Харківській області про покладення субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника (вх. №31730);

- залучено ТОВ "КУА "Форвард" (пров. Університетський, 1, м. Харків, 61003) до участі у справі №922/2391/16 в якості учасника у справі про банкрутство - особи, яка бере участь у провадженні у справі, в межах розгляду заяви ГУ ДФС у Харківській області про покладення субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника(т.6, а.с.131-133).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 у справі №922/2391/16 відмовлено Головному управлінню ДФС у Харківській області у задоволенні заяви про покладання субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника повністю (т.7, а.с.110-119).

29.07.2019 Головне управління ДФС у Харківській області звернулось до Східного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просило скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.01.2019 у справі №922/4344/17 та задовольнити заяву ГУ ДФС у Харківській області про покладення субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника (т.7, а.с.149-159).

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.08.2019 апеляційну скаргу ГУ ДФС у Харківській області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 у справі №922/2391/16 залишено без руху; у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги відмовлено та встановлено, що звертаючись з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 у цій справі заявнику належало сплатити 24575,58грн; встановлено заявнику апеляційної скарги десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги (т.7, а.с. 146-148).

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 19.08.2019 у цій справі повернуто апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Харківській області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 у справі №922/2391/16 (т.7, а.с. 186-188).

06.09.2019 Головне управління ДФС у Харківській області повторно звернулось до Східного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить

скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 у справі №922/2391/16 та задовольнити заяву ГУ ДФС у Харківській області про покладення субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника.

Одночасно скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що вперше він звернувся із апеляційною скаргою у межах визначеного законом строку. 14.08.2019 скаржником на виконання вимог ухвали від 07.08.2019 у справі №922/2391/16 частково сплачений судовий збір у розмірі 1921,00грн, оскільки станом на момент звернення з апеляційною скаргою рахунок, з якого здійснюється сплата судового збору знаходився під арештом, що свідчить про неможливість своєчасної реалізації ним свого права на апеляційне оскарження.

Крім того, скаржник подав клопотання про відстрочення сплату судового збору, в якому просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 у справі №922/2391/16. В обґрунтування своїх вимог скаржник посилається на те, що: по-перше, у період з 16.07.2019 на рахунку ГУ ДФС у Харківській області вули відсутні кошти для сплати судового збору; по-друге, станом на момент звернення з апеляційною скаргою розрахунковий рахунок скаржника, з якого здійснюється сплата судового збору, знаходиться під арештом, що також унеможливлює сплату судового збору.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суддя-доповідач дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху, з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини 1 статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Тобто, перебіг строку на оскарження в апеляційному порядку судового рішення визначено в законодавчому порядку.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана ухвала постановлена місцевим господарським судом 16.07.2019, повний текст складено 19.07.1019, отже, строк на подання апеляційної скарги сплив 29.07.2018, тоді як скаржник звернувся із апеляційною скаргою 03.09.2018, що вбачається із відомостей АТ Укрпошта, зазначених на конверті.

Отже, апеляційна скарга подана з пропуском встановленого статтею 256 ГПК України строку на оскарження ухвали місцевого господарського суду.

Відповідно до частини 1 статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, тобто питання про визнання причин поважними (або неповажними) належить до дискреційних повноважень суду апеляційної інстанції, який при прийнятті того чи іншого процесуального рішення виходить з конкретних встановлених ним обставин справи.

Вперше скаржник звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою у межах строку на апеляційне оскарження, однак апеляційна скарга ГУ ДФС у Харківській області була повернута ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 19.08.2019 у справі №922/2391/16 з підстав неусунення недоліків апеляційної скарги, а саме несплати судового збору у розмірі 22654,58грн, визначених ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.08.2019 у цій справі.

Вдруге скаржник звернувся з апеляційною скаргою до Східного апеляційного господарського суду 06.09.2019, що вбачається зі штампу вхідної кореспонденції Господарського суду Харківської області.

Відповідно до частини 1 статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження скаржник посилається на те, що вперше до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою він звернувся у межах строку на апеляційне оскарження. Також, скаржник зазначає, що він не в змозі був одразу заплатити судовий збір за подання апеляційної скарги, зважаючи на відсутність фінансування та численні арешти, що об`єктивно не залежило від ГУ ДФС.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що скаржником не надано будь-яких належних доказів в розумінні статті 76 ГПК України, які б свідчили про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження вже після винесення ухвали про повернення апеляційної скарги від 19.08.2019 у справі №922/2391/16, адже скаржник звернувся вдруге із апеляційною скаргою лише через 15 днів з дня прийняття ухвали судом апеляційної інстанції.

Відповідно до частини 3 статті 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Розглянувши заявлене скаржником клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що обставини, зазначені в клопотанні, є недостатньо обґрунтованими, що є підставою для залишення апеляційної скарги без руху та надання можливості апелянту вказати інші підстави поновлення строку на апеляційне оскарження.

Також, суд апеляційної інстанції зазначає. що відповідно до пункту 3 частини 3 статті 258 ГПК до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Згідно із частиною 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 4 Закону України Про судовий збір визначені розміри ставок судового збору.

Відповідно до підпункту 4 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір ставка судового збору, що справляється з апеляційних скарг на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство; заяв про перегляд судових рішень у зв`язку за нововиявленими обставинами становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, за подання заяви про покладання субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника заявником був сплачений судовий збір у розмірі 16383,73грн, що підтверджується наявним у матеріалах справи платіжним дорученням від 27.11.2018 №3940 (т.6, а.с. 44).

Ухвалою східного апеляційного господарського суду від 07.08.2019 у справі №922/2391/19 встановлено, що звертаючись з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 у цій справі, скаржник мав сплатити судовий збір у розмірі 24575,58грн, що також відображено скаржником у клопотання про відстрочення сплати судового збору (т.7, а.с. 146-148).

Натомість, при дослідженні матеріалів апеляційної скарги встановлено, що до апеляційної скарги надано докази сплати судового збору на суму 1921,00грн, про що свідчить платіжне доручення від 09.08.2019 №5278, а отже судовий збір сплачений не в повному розмірі.

При цьому, скаржник просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 14 Закону України Про судоустрій і статус суддів учасники справи, яка є предметом судового розгляду, та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Пунктами 1,2 частини 3 статті 2 ГПК України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Головне управління ДФС у Харківській області не відноситься до категорії осіб, визначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», а предметом спору не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. За таких обставин, скаржник в розумінні статті 8 Закону України Про судовий збір не має права на відстрочення сплати судового збору з підстав, визначених ним у клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, оскільки відстрочення сплати судового збору є правом господарського суду, яким суд користується за наявності виключних обставин та яких у даному випадку апелянтом не доведено, а також зважаючи на те, що скаржник не відноситься до категорії осіб, яким відповідно до вимог статті 8 Закону України «Про судовий збір» може бути надано право на відстрочення сплати судового збору, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання Головного управління ДФС у Харківській області про відстрочення сплати судового збору.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини 3 статті 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються: докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Частиною першою статті 259 ГПК України встановлено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Отже, у відповідності до положень Господарського процесуального кодексу України обов`язок надсилання копій іншій учасникам у справі покладається на апелянта.

Відповідно до статті 1 Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом учасники у справі про банкрутство - сторони, забезпечені кредитори, арбітражний керуючий (розпорядник майна, керуючий санацією, ліквідатор), власник майна (орган, уповноважений управляти майном) боржника, державний орган з питань банкрутства, Фонд державного майна України, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, а також у випадках, передбачених цим Законом, інші особи, які беруть участь у провадженні у справі про банкрутство.

Однак, в матеріалах, долучених до апеляційної скарги, відсутні докази направлення копії апеляційної скарги ТОВ "КУА "Форвард», яке залучено до участі у цій справі №922/2391/16 в якості учасника у справі про банкрутство, в межах розгляду заяви ГУ ДФС у Харківській області про покладення субсидіарної відповідальності на засновника боржника та керівника боржника ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.02.2019 у цій справі.

Згідно з частиною 2 статті 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суддя-доповідач дійшов висновку, що апеляційна скарга подана з порушенням вимог пунктів 2, 3 частини 3 статті 258 ГПК України, частини 1 статті 256 ГПК України, а саме: без доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, надіслання копій апеляційної скарги учасникам справи і з пропуском строку на апеляційне оскарження та без належного обґрунтування пропуску строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу ГУ ДФС у Харківській області слід залишити без руху на підставі статті 260 ГПК України та встановити десятиденний строк з дня вручення ухвали скаржнику для виправлення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись статтями 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ГУ ДФС у Харківській області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.07.2019 у справі №922/2391/16 залишити без руху.

2. Встановити ГУ ДФС у Харківській області десятиденний строк з дня вручення ухвали скаржнику для виправлення недоліків апеляційної скарги.

3. Наслідки неусунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, визначені статтями 260, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею-доповідачем та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач Л.І. Бородіна