УХВАЛА

м. Київ

23.09.2019Справа № 910/12782/19

Суддя Гумега О.В., розглянувши

позовну заяву Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва"

до Приватного підприємства "ВАЛЮШИНО"

про виселення,

УСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного підприємства "ВАЛЮШИНО" (відповідач) про виселення Приватного підприємства "ВАЛЮШИНО" з нежилого приміщення загальною площею 35,7 кв. м, за адресою: м. Київ, бульв. В. Гавела, 13, передавши Комунальному підприємству "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва".

Дослідивши матеріали позовної заяви (вх. № 12782/19 від 17.09.2019), суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивач не дотримався вимог п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Позивач у позовній заяві зазначив, що його повним найменуванням є Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського районну міста Києва", однак відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань повним найменуванням позивача є Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва". Отже, позивач не вірно вказав власне повне найменування, яке також зазначив у п. 3 прохальної частини позовної заяви.

Позивач не дотримався вимог п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог.

У п. 3 прохальній частині позовної заяви позивач просить суд "Виселити Приватне підприємство "ВАЛЮШИНО" з нежилого приміщення загальною площею 35,7 кв. м, за адресою: м. Київ, бульв. В. Гавела, 13, передавши Комунальному підприємству "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва"". Проте такий виклад змісту позовних вимог фактично не містить зазначення у вимозі об`єкту, який належить передати позивачу.

Разом з тим, предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно.

Позивач не дотримався вимог п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В абз. 5 стор. 2 позовної заяви позивач вказав, що "... позивачем 11.07.2019 на адресу відповідача було надіслано лист № 38-3055/03 від 10.07.2019 з пропозицією добровільно у десятиденний термін звільнити орендоване приміщення передати його по акту прийому-передачі представникам Балансоутримувача та оплатити заборгованість по орендній платі та інші передбачені договором платежі по день фактичної здачі приміщення", проте при цьому позивач не зазначив докази на підтвердження надіслання ним листа № 38-3055/03 від 10.07.2019 відповідачу (фіскальний чек, накладна, опис вкладення, тощо).

Крім того, у п. 1 прохальної частини позовної заяви позивач просить суд залучити в якості третьої особи по справі Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію, яка є орендодавцем спірного приміщення та стороною по договору про передачу майна територіальної громади м. Києва в оренду № 096 (місцезнаходження: 03020 м. Київ, проспект Повітрофлотський 41, ).

Вимоги до форми і змісту позовної заяви викладено у ст. 162 ГПК. України, приписами якої не передбачено виклад клопотання про залучення третьої особи у прохальній частині позовної заяви.

Водночас, за приписами ч. 1, 3 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Як вбачається зі змісту позовної заяви і доданих до неї документів, позивач із заявою про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, до суду не звертався, а рівно позивач не зазначив, на які права чи обов`язки визначеної ним у позові третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі, а також не зазначив, на чиїй стороні - позивача або відповідача визначену ним третю особу належить залучити до участі у справі.

Позивач не дотримався вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Згідно з п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли у позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач фактично заявив дві вимоги немайнового характеру (про виселення відповідача та про передачу приміщення позивачу).

Відтак, за подання цієї позовної заяви позивач мав сплатити судовий збір у загальному розмірі 3842,00 грн (1921,00 грн. х 2 = 3842,00 грн.).

Натомість, на підтвердження сплати судового збору за подання цієї позовної заяви позивачем додано платіжне доручення № 8618 від 09.09.2019 на суму 1921,00 грн, тобто, лише за одну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано без додержання вимог п. 2, 4, 5 ч. 3 ст. 162, п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд відзначає, що з метою усунення встановлених недоліків позивач має:

- зазначити вірне повне найенування юридичної особи позивача (в тому числі у прохальній частині позовної заяви);

- чітко викласти зміст позовних вимог;

- зазначити/надати докази на підтвердження обставин, що викладені у абз. 5 стор 2 позовної заяви;

- у разі необхідності, подати суду заяву про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, в порядку ст. 50 ГПК України;

- надати докази сплати судового збору у встановлених поряду і розмірі.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- зазначення вірного повного найенування юридичної особи позивача (в тому числі у прохальній частині позовної заяви);

- викласти чітко зміст позовних вимог;

- зазначення/надання доказів на підтвердження обставин, що викладені у абз. 5 стор 2 позовної заяви;

- у разі необхідності, подання суду заяви про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, в порядку ст. 50 ГПК України;

- надання доказів сплати судового збору у встановлених поряду і розмірі.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

4. Звернути увагу позивача, що виконання ним вимог ухвали суду у строк, встановлений судом, доводиться саме позивачем.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 23.09.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Гумега