ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
УХВАЛА

23 вересня 2019 року Справа № 912/2619/19

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Тимошевської В.В., розглянувши матеріали

за позовом: Заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області, 27100, Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Гагаріна, 7 в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає

Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, 25030, м. Кропивницький, вул. Академіка Корольова, 26

та Головне управління державної фіскальної служби у Кіровоградської області, 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55

до: Фермерського господарства "Надія", 26315, Кіровоградська область, Гайворонський район, с. Тополі, вул. Шевченка, 36

про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки, визнання права власності та витребування майна

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області звернувся до господарського суду в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області та Головне управління державної фіскальної служби у Кіровоградської області з позовною заявою, яка містить вимоги наступного змісту:

- зобов`язати Фермерське господарство "Надія" звільнити самовільно зайняту земельну ділянку державної форми власності сільськогосподарського призначення, кадастровий номер :02:000:2038 площею 35,8431 га, розташовану на території Мощенської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області за межами населеного пункту та повернути їх ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області;

- визнати за державою право власності на врожай кукурудзи, який знаходиться на самовільно зайнятій земельній ділянці державної форми власності сільськогосподарського призначення, кадастровий номер :02:000:2038 площею 35,8431 га, розташовану на території Мощенської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області за межами населеного пункту та передати його ГУ ДФС України у кіровоградській області, з покладенням на відповідача судових витрат.

Розглянувши зазначену позовну заяву господарський суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до пункту 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Заявляючи вимогу про визнання права власності та про витребування майна заявником не зазначено вартість такого майна, не зазначено ціну позову за вказаними вимогами, у зв`язку з чим суд не може перевірити правильність сплати судового збору у розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Крім того, суд враховує, що за змістом ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч. 3 ст. 23 цього Закону, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

Аналіз положень ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду у справах № 924/1237/17, № 910/4345/18.

Разом з цим, в порушення вказаних вимог, Прокурором не обґрунтовано підстави звернення до господарського суду в інтересах держави в особі Головного управління державної фіскальної служби у Кіровоградської області та не вказано, які інтереси даного органу порушено.

Суд також зазначає, що при поданні позовної заяви позивач зазначив в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Мощенську сільську раду Гайворонського району Кіровоградської області.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Разом з цим, суд зазначає, що саме лише зазначення в позовній заяві та/або у вступній частині судового рішення певного підприємства чи організації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу.

Позивачем стосовно залучення до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головного управління державної фіскальної служби у Кіровоградської області не надано жодних обґрунтувань, а тому підстав для залучення такої особи до участі у справі суд не встановив.

Вказане не позбавляє можливості позивача звернутись до суду з вмотивованим клопотанням про залучення такої особи до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Відповідно до частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищенаведене, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху, з наданням позивачу строку на усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області (вх. № 2619/19 від 18.09.2019) - залишити без руху.

2. Заступнику керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області усунути встановлені при поданні позовної заяви недоліки в строк не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме:

- зазначити ціну позову за вимогами про визнання права власності та витребування майна;

- у відповідності до вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" обґрунтувати підстави звернення до господарського суду в інтересах держави в особі Головного управління державної фіскальної служби у Кіровоградської області.

3. Роз`яснити Заступнику керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області , що у відповідності до ч.ч, 3, 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймає до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

4. Копії ухвали надіслати Заступнику керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області за адресою: 27100, Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Гагаріна, 7; Головному управління Держгеокадастру у Кіровоградській області за адресою: 25030, м. Кропивницький, вул. Академіка Корольова, 26; Головному управлінню державної фіскальної служби у Кіровоградської області за адресою: 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55 та Фермерському господарству "Надія" за адресою: 26315, Кіровоградська область, Гайворонський район, с. Тополі, вул. Шевченка, 36.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Ухвалу підписано 23.09.2019.

Суддя В.В.Тимошевська