ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

16 вересня 2019 року м. ОдесаСправа № 923/66/19
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Принцевської Н.М.;

суддів: Діброви Г.І., Ярош А.І.;

Секретар судового засідання: Соловйова Д.В.;

За участі представників сторін:

Від ТОВ "Пріон Корпорейшн" - Гладенко О.М., договір № 01/06, від 17.06.19;

від АТ "КБ "ПриватБанк" - Закуренко Т.М., довіреність № 2695-К-Н-О, від 10.06.19;

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріон Корпорейшн" про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Принцевської Н.М., суддів: Діброви Г.І., Ярош А.І.

при розгляді апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріон Корпорейшн"

на рішення Господарського суду Херсонської області від 14.05.19

у справі №923/66/19

за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріон Корпорейшн"

про стягнення 25 750 236,18 грн.,-

10.06.19 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріон Корпорейшн" на рішення Господарського суду Херсонської області від 14.05.19 по справі №923/66/19.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.06.19 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріон Корпорейшн" на рішення Господарського суду Херсонської області від 14.05.19 по справі №923/66/19 залишено без руху.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 08.07.19 відкрито апеляційне провадження по справі №923/66/19 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріон Корпорейшн" на рішення Господарського суду Херсонської області від 14.05.19, встановлено строк учасникам справи для подання відзиву на апеляційну скаргу та інших заяв та клопотань протягом 5 днів з дня вручення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.07.2019 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріон Корпорейшн" на рішення Господарського суду Херсонської області від 14.05.19 по справі №923/66/19 призначено до розгляду на 16.09.2019 о 12-30 год.

16.09.2019 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріон Корпорейшн" надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Принцевської Н.М., суддів: Діброви Г.І., Ярош А.І.

В обгрунтування вказаного клопотання відповідач зазначив, що визначення головуючого судді по справі відбулось із спотворенням даних, які впливають на автоматичний розподіл справи, шляхом безпідставного зниження коефіцієнту навантаження судді Принцевської Н.М. та значного збільшення діапазону імовірності визначення судді для розгляду апеляційної скарги із метою штучного збільшення вірогідності призначення.

Крім того, за результатами визначення доповідача по даній справі були призначені для розгляду апеляційної скарги судді постійної колегії: Ярош А.І., Діброва Г.І., що є порушенням ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

На думку відповідача визначення судді-доповідача та суддів-учасників колегії відбулось з порушенням вимог ст.32 Господарського процесуального кодексу України.

Судова колегія доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу колегії суддів, виходячи з такого.

При здійсненні правосуддя суд має виходити з необхідності дотримання основних засад господарського судочинства, зазначених в ст.ст. 2, 4 Господарського процесуального кодексу України стосовно забезпечення права сторін на розгляд справ у господарському суді після їх звернення до нього у встановленому порядку, гарантованому чинним законодавством та всебічно забезпечити дотримання справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Підстави для відводу судді визначені процесуальним законодавством України.

Згідно з ст.35 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Крім того, ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра судді господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні по справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

В рішенні ЄСПЛ у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Водночас, згідно з ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Надаючи оцінку доводам заявника стосовно неупередженості суду, колегія суддів зазначає, що вони ґрунтуються на припущеннях і не відповідають вищенаведеним приписам ч.4 ст.35 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, колегією суддів не приймається посилання на порушення порядку визначення суддів для розгляду справи, з огляду на наступне.

Частинами 1, 2, 3 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що: визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ; справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач; персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Проведення автоматизованого розподілу справ передбачено "Положенням про автоматизовану систему документообігу суду", затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року за № 30 (зі змінами).

Згідно з преамбулою Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 та погодженого 26.11.2010 головою Державної судової адміністрації України вказане Положення розроблено відповідно до вимог Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Господарського процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, Кримінального процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України "Про доступ до публічної інформації" та інших нормативних актів.

Положення визначає порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду (далі - АСДС) та інших підсистем в органах системи правосуддя, які прийняли рішення про їх використання, в судах загальної юрисдикції, а також права та обов`язки посадових осіб відповідних органів щодо роботи з АСДС та іншими підсистемами (пункт 1 Розділу ІІІ Положення).

Відповідно до пункту 10 Розділу V Положення незаконне втручання в роботу АСДС та інших підсистем тягне відповідальність, установлену законом.

Згідно з пунктом 9 Розділу V Положення персональну відповідальність за забезпечення належної організації функціонування АСДС та інших підсистем в суді та органах системи правосуддя несе керівник апарату, а за забезпечення їх належного технічного функціонування - технічний адміністратор.

Згідно з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2019для розгляду справи №923/66/19 визначено колегію суддів Південно-західного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Принцевської Н.М., суддів-учасників колегії: Савицького Я.Ф., Ярош А.І.

За таких обставин, з огляду на те, що усі дії щодо автоматизованого розподілу і визначення складу суду вчинено відповідно до цього Положення та норм Господарського процесуального кодексу України, у Південно-західного апеляційного господарського суду відсутні підстави вважати обґрунтованими доводи заявника щодо допущення порушень автоматизованого розподілу судової справи №923/66/19 при визначенні колегії суддів для розгляду справи.

Будь-яких обставин, що свідчили б про заінтересованість даної колегії суддів у результаті розгляду справи або інших процесуальних підстав для відводу (самовідводу) колегії суддів позивачем у заяві про відвід не вказано.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що автоматизований розподіл справи здійснювався в порядку, передбаченому чинним Господарським процесуальним кодексом України та Положенням про автоматизовану систему документообігу, суд апеляційної інстанції зазначає, що зазначені в заяві обставини не можуть бути підставою для відводу в розумінні ст.ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 32, 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1.Заяву про ТОВ «Пріон Корпорейшн» про відвід колегії суддів Принцевської Н.М., Ярош А.І., Діброви Г.І. - визнати необгрунтованою.

2. Передати справу для вирішення питання про відвід колегії суддів у справі №923/66/19 порядку, встановленому ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Н. М. Принцевська

Судді Г.І. Діброва

А. І. Ярош