ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

16.09.2019 м.Дніпро Справа № 904/1085/19

Центральний апеляційний господарський суд,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2019 у справі №904/1085/19

за позовом: Акціонерного товариства "Дніпровська теплоелектроцентраль", м. Кам`янське, Дніпропетровська область

до відповідача-1: Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, м. Дніпро

відповідача-2: Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, м. Дніпро

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Управління державної казначейської служби України у Соборному районі міста Дніпра, м.Дніпро

про стягнення 103 332 грн. 80 коп.,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року Акціонерне товариство "Дніпровська теплоелектроцентраль" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення з Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області на свою користь 103 332 грн. 80 коп.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2019 у справі №904/1085/19 позов задоволено частково; з Державного бюджету України на користь Акціонерного товариства "Дніпровська теплоелектроцентраль" стягнуто 103 332 грн. 80 коп. збитків, з Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області на користь Акціонерного товариства "Дніпровська теплоелектроцентраль" стягнуто 1 921 грн. судового збору; в решті позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області подало апеляційну скаргу, якою просить Центральний апеляційний господарський його скасувати, прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Пунктом 2 ч.3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України визначено, що до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до п.2.2.1. ст.4 Закону України Про судовий збір ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.п. 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, тобто в даному випадку 1 921 грн. * 150% = 2 881 грн. 50 коп.

Апелянт не надав доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення місцевого господарського суду.

Апелянт просить відстрочити сплату судового збору до моменту ухвалення судового рішення у справі, пославшись на відсутність грошових коштів на його сплату.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній з 15.12.2017) передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Втім, як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, відповідачем жодних підстав, наведених у статті 8 Закону України "Про судовий збір", що є вичерпними при вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору, не наведено.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

Отже, якщо нормами процесуального законодавства передбачено вчинення стороною до подання апеляційної скарги певних дій, в тому числі щодо сплати судового збору, такі дії мають бути вчинені.

Відповідно до ст. 174, ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 258 цього кодексу, залишається без руху.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням апелянту строку для усунення вищезазначеного недоліку. Якщо апелянт не усунув недолік скарги в строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною та повертається особі, що з нею звернулась.

Керуючись ст.ст. 174, 234 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на рішення Господарського суду Запорізької області від 30.07.2019 у справі №904/1085/19 залишити без руху, надавши заявнику строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліку.

У разі неусунення недоліку у зазначений судом строк настають наслідки, передбачені ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя Е.В. Орєшкіна