РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

11.09.2019Справа № 910/8949/19
Господарський суд міста Києва у складі:

судді: за участю секретаря:Данилової М.В. Бордунової К.Е.

за участю представників сторін: від позивача, Шопова О.Я., , директор; від відповідача, Горова Н.Г., , адвокат

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Металева Покрівля Груп»
до про Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОСПЕРІТАТІС» стягнення грошових коштів

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

08 липня 2019 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Металева Покрівля Груп» (позивач) надійшла позовна заява № 49 від 03.07.2019 року до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОСПЕРІТАТІС» (відповідач) про стягнення заборгованості за договором підряду № 07/06-18 від 07.06.2018 року на суму в розмірі 99 698, 75 грн., з них: основний борг в розмірі 88 149, 36 грн., інфляційні втрати в розмірі 5 703, 39 грн., 3 % річних в розмірі 1 703, 00 грн., пеня в розмірі 4 143, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за договором підряду № 07/06-18 від 07.06.2018 року, зокрема, в порушення умов вищезазначеного договору відповідач не здійснив зобов`язання щодо сплати грошових коштів у встановленому розмірі, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість перед позивачем за вказаним правочином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.07.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи № 910/8949/19 здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 24.07.2019 року.

В підготовчому засіданні 24.07.2019 року задоволено клопотання відповідача про витребування документів частково та задоволено клопотання відповідача про надання часу для відзиву.

24. 07. 2019 року через відділ діловодства суду від Відповідача надійшло Клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

01.08.2019 року через відділ діловодства суду від Відповідача надійшла зустрічна позовна заява.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2019 року зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОСПЕРІТАТІС» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Металева Покрівля Груп» про визнання окремих положень договору недійсними повернуто без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.08.2019 року розгляд справи № 910/8949/19 ухваленоздійснювати у порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі № 910/8949/19 призначити на 11.09.2019 року.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників учасників судового процесу, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРОСПЕРІТАТІС» (Замовник/Відповідач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Металева Покрівля Груп» (Підрядник/ Позивач) було укладено Договір підряду № 07/06-18 від 07.06.2018 року.

Відповідно до п. 1.1. вказаного Договору Замовник доручає, а Підрядник бере на себе зобовязання виконати комплекс робіт, згідно з Додатком №1 до цього Договору на об`єкті: «Будівництво житлового комплексу з об`єктами соціального і громадського призначення та обєктами інжерено-транспортної інфраструктури на території II житлового району в районі вулиці Анатолія Луценка та вулиці Маяковского у м. Бровари Київської області, а Замовник зобов`язується оплатити проведені Підрядником роботи, згідно з умовами цього Договору.

Згідно п. 2.1. Договору підряду, загальна вартість робіт та матеріалів за цим Договором склала 298 919,38 грн.

Оплата робіт здійснювалася згідно з п.2.2.Договору. Спочатку сплачувався аванс на матеріали та роботи в сумі 209 000 грн. Залишкова сума повинна була сплачуватися Відповідачем протягом 7 (семи) банківських днів з моменту підписання актів виконаних робіт.

На виконання умов п. 1.1. Договору ТОВ «Металева Покрівля Груп» виконало належним чином роботи, що підтверджується Актом приймання виконаних будівельних робіт №167 від 31.10.2019 року на суму 297 149,36 грн., тобто на меншу суму, ніж та, що зазначена у договорі.

Відповідно до п.4.4 Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОСПЕРІАТІС», зобов`язалося повністю оплатити роботу Підрядника, виконану належним чином у сумі вказаній у п.21 Договору.

Відповідач не виконав взяті на себе договірні зобов`язання та не розрахувався з Позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу (в тому числі, й витрати на оплату праці та експлуатацію механізмів).

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Згідно зі ст. 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Відповідно до ст. 321 ГК України у договорі підряду на капітальне будівництво сторони визначають вартість робіт (ціну договору) або спосіб її визначення. Вартість робіт за договором підряду (компенсація витрат підрядника та належна йому винагорода) може визначатися складанням приблизного або твердого кошторису. Кошторис вважається твердим, якщо договором не передбачено інше. Зміни до твердого кошторису можуть бути внесені лише за погодженням сторін. У разі виникнення потреби значно перевищити приблизний кошторис підрядник зобов`язаний своєчасно попередити про це замовника. Якщо підрядник не попередив замовника про перевищення кошторису, він зобов`язаний виконати роботу, не вимагаючи відшкодування понесених додаткових витрат.

Згідно з п. 117 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених КМ України № 668 від 01.08.2005 (далі - Загальні умови) внесення змін у договір підряду допускається тільки за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором підряду або законом. Внесення змін у договір підряду оформлюється додатковою угодою, про що робиться застереження у договорі підряду.

Відповідно до п. 21 Загальних умов, договірна ціна у договорі підряду визначається на основі кошторису як приблизна або тверда. Договірна ціна вважається твердою, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до п. 24 Загальних умов, тверда договірна ціна може коригуватися тільки за взаємною згодою сторін. У разі підвищення підрядником твердої договірної ціни, не передбаченого договором підряду, всі пов`язані з цим витрати, якщо інше не встановлено законом, несе підрядник.

Суд ще раз звертає увагу на той факт, що Підрядником було зменшено тверду ціну договору на 1 770,02 грн.

Законодавством встановлений обов`язок замовника оплатити роботу виконану підрядником у розмірі, що встановлений договором, якщо ціну не було збільшено підрядником в односторонньому порядку.

У даному конкретному випадку Підрядником було зменшено ціну договору.

В той же час, пунктом 2.2.2 Договору передбачено, що залишкова сума сплачується Замовником, згідно з підписаними Актами виконаних робіт протягом 7 (семи) банківських днів з моменту підписання актів виконаних робіт.

Відповідно до п. 2.3. Договору, у разі виникнення та виконання підрядником, за погодженням з Замовником, додаткових обсягів робіт, не передбачених Договором, вартість робіт визначається Додатковою угодою до Договору, затвердженою, погодженою та підписаною Сторонами.

Замовник підписав Акт приймання виконаних робіт № 167 на суму 297 149,36 грн., у зв`язку з чим у нього виник обов`язок щодо сплати на користь Підрядника, саме такої суми, що, як ще раз наголошує суд, є меншою ніж та, що передбачена Договором. У зв`язку з тим, що Замовником було сплачено аванс у розмірі 209 000 грн., сума залишку, що має сплатити Замовник, становить 88 149,36 грн.

Згідно зі ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Порушенням зобов`язання, у відповідності до ст. 610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання, тобто - неналежне виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, при триманням, завдатком.

Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Аналогічні положення містяться і в Господарському кодексі України.

Так, ст. 216 ГК України, передбачає відповідальність за порушення у сфері господарювання шляхом застосування господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим кодексом, іншими законами і договором.

Згідно з ч. 1 ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Стаття 551 ЦК України встановлює, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом.

У частині третій ст. 551 ЦК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Стаття 216 ГК України також встановлює, господарсько-правову відповідальність учасників господарських відносин.

Так, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

При цьому, відповідно до частини 2 ст. 216 ГК України, застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Як встановлено частиною 3 ст. 216 ГК України, господарсько-правова відповідальність базується на принципах, згідно з якими:

потерпіла сторона має право на відшкодування збитків незалежно від того, чи є застереження про це в договорі; передбачена законом відповідальність виробника (продавця) за недоброякісність продукції застосовується також незалежно від того, чи є застереження про це в договорі;

сплата штрафних санкцій за порушення зобов`язання, а також відшкодування збитків не звільняють правопорушника без згоди другої сторони від виконання прийнятих зобов`язань у натурі;

у господарському договорі неприпустимі застереження щодо виключення або обмеження відповідальності виробника (продавця) продукції.)

Відповідно до ст. 230 ГК України, штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання. Суб`єктами права застосування штрафних санкцій є учасники відносин у сфері господарювання, зазначені у статті 2 цього Кодексу.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог про стягнення з Відповідача грошових коштів, а саме: основного боргу - 88 149,36 грн., пені - 4 143 грн., інфляційних втрат - 5 703,39 грн., 3% річних - 1 703 грн., відповідно до самостійно здійсненого розрахунку штрафних санкцій судом.

Судові витрати Позивача по сплаті судового збору в сумі 1 921 грн.. відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на Відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 86, 129, 219, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОСПЕРІТАТІС» (03124, м. Київ, бул.Вацлава Гавела, 6, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Металева Покрівля Груп» (03146, м.Київ, вул. Петра Чаадаєва, 2 Б ) грошові кошти у розмірі 99 698,75 грн. (дев`яносто дев`ять тисяч шістсот дев`яносто вісім грн. 75 коп.), з яких: основного боргу - 88 149,36 грн. (вісімдесят вісім тисяч сто сорок дев`ять грн. 36 коп.), пені - 4 143 грн. (чотири тисячі сто сорок три грн.), інфляційних втрат - 5 703,39 грн. (п`ять тисяч сімсот три грн. 39 коп.), 3% річних - 1 703 грн. (тисяча сімсот три грн.) та судовий збір у розмірі 1 921 грн. (тисяча дев`ятсот двадцять одна грн.).

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 23 вересня 2019р.

Суддя М.В. Данилова