УХВАЛА

23 вересня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/6357/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Пількова К. М. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.08.2019 у справі Господарського суду міста Києва

за заявою державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві Шатохіна О. П. про зміну способу та порядку виконання рішення суду у справі

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву

до Публічного акціонерного товариства "Спеціальне науково - реставраційне проектне будівельно - виробниче підприємство "Укрреставрація"

про розірвання договору оренди № 149 від 18.03.1994 та зобов`язання повернути майно,

ВСТАНОВИВ:

11.09.2019 державний виконавець Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Шатохін О. П. (далі - УДВС ГТУЮ у місті Києві) звернувся з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.08.2019 у справі № 910/6357/16.

Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначено вимоги щодо форми і змісту касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання, зокрема, касаційної скарги на ухвалу суду складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2019 становить 1 921,00 грн.

Отже, звертаючись з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.08.2019 у справі № 910/6357/16, скаржнику належало сплатити судовий збір в розмірі 1 921,00 грн.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, УДВС ГТУЮ у місті Києві просить суд відтермінувати строк сплати судового збору і в обґрунтування зазначеного клопотання надає копію подання на оплату судового збору та ксерокопію платіжного доручення № 3332 від 10.09.2019 про оплату судового збору за подачу касаційної скарги у справі № 910/6357/16.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

При цьому судом враховано, що статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а відтак самі лише обставини, пов`язані з відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою для відстрочки такої сплати.

Таким чином, враховуючи, що передбачені статтею 8 Закону України "Про судовий збір" умови відсутні, клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, скаржнику необхідно надати суду докази, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі у сумі 1 921,00 грн.

Верховний Суд звертає увагу скаржника, що листом Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві № 05-12/1731-6167 від 18.06.2018 повідомлено реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

- Отримувач коштів: УК у Печерському р-ні/Печерс. р-н/22030102;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Рахунок отримувача: 6007;

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

- Символ звітності банку: 207.

Відповідно до частин першої, другої статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, УДВС ГТУЮ у місті Києві оскаржує постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.08.2019 у справі №910/6357/16. Останнім днем оскарження постанови, повний текст якої підписано 14.08.2019, відповідно до приписів статті 288 ГПК України, є 03.09.2019. Однак скаржник направив касаційну скаргу лише 11.09.2019, що підтверджується відміткою календарного штампу на конверті, в якому вона надійшла, тобто з пропуском встановленого процесуального строку.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження скаржник посилається на те, що отримав повний текст постанови Північного апеляційного господарського суду від 13.08.2019 лише 19.08.2019, про що свідчить відмітка про отримання вхідної кореспонденції за вх. № 12686 від 19.08.2019. При цьому до касаційної скарги скаржником не додано доказів, на підставі яких можна достовірно встановити, що примірник оскаржуваної постанови отриманий скаржником 19.08.2019, оскільки відповідна відмітка, виконана скаржником на примірнику судового рішення, таким доказом вважатись не може. Крім того, скаржник не наводить обґрунтування поважності причин, які перешкоджали зверненню з касаційною скаргою у визначений законом строк з моменту отримання оскаржуваного рішення (19.08.2019) до моменту звернення з цією скаргою до суду (11.09.2019).

Відповідно до частини третьої статті 292 ГПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Отже, скаржнику необхідно надати підтверджене належними доказами обґрунтування підстав для поновлення строку на касаційне оскарження.

Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі частин другої, третьої статті 292 ГПК України.

Керуючись статтями 234, 235, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві на постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.08.2019 у справі №910/6357/16 залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків до 08.10.2019, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя К. М. Пільков

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак