ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" вересня 2019 р. Справа № 910/2703/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Зубець Л.П.

Мартюк А.І.

секретар судового засідання Котовський С.О.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання,

розглянувши апеляційну скаргу комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-112 Голосіївського району"

на рішення господарського суду міста Києва від 09.07.2019 р. (повний текст складено 15.07.2019 р.)

у справі № 910/2703/19 (суддя - Картавцева Ю.В.)

за позовом публічного акціонерного товариства "Київгаз"

до комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-112 Голосіївського району"

про зобов`язання включити грошові вимоги в розмірі 25 479,60 грн. до передавального акта,-

В С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство "Київгаз" звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-112 Голосіївського району" про зобов`язання включити грошові вимоги в розмірі 25 479,60 грн. до передавального акта.

Рішенням господарського суду міста Києва від 09.07.2019 р. у справі № 910/2703/19 позов задоволено: зобов`язано комунальне підприємство "Житлово-експлуатаційна організація-112 Голосіївського району" включити грошові вимоги публічного акціонерного товариства "Київгаз" в розмірі 25 479,60 грн. до передавального акта; стягнуто з комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-112 Голосіївського району" на користь публічного акціонерного товариства "Київгаз" 1 921,00 грн. судового збору.

Мотивуючи рішення, суд першої інстанції зазначив, що засновником відповідача прийнято рішення про припинення юридичної особи шляхом реорганізації, а саме приєднання. При цьому, суд дійшов висновку, що перебування боржника в стані припинення не припинило зобов`язання, у зв`язку з чим в силу статті 107 Цивільного кодексу України кредитор вправі вимагати від відповідача в особі комісії з припинення як виконання зобов`язання так і включення кредиторських вимог за такими зобов`язаннями до передавального акту.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, комунальне підприємство "Житлово-експлуатаційна організація-112 Голосіївського району" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт вказував на те, що суд першої інстанції невірно трактує положення норм, які регулюють порядок припинення юридичної особи шляхом приєднання. Крім того, відповідач зазначав, що вимога позивача надійшла після закінчення строку визначеного для пред`явлення вимог кредиторів, а тому керуючись порядком припинення юридичної особи шляхом приєднання у відповідності до ст.ст. 105, 107 Цивільного кодексу України комісія з реорганізації правомірно відмовила у її задоволенні та включенні до передавального акту.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.08.2019 р. апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Кропивна Л.В. (головуючий), Мартюк А.І., Зубець Л.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.08.2019 р. відкрито апеляційне провадження та призначено розгляд справи на 12.09.2019 р.

29.08.2019 р. до Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшов відзив із запереченнями на апеляційну скаргу.

В судовому засіданні 12.09.2019 р. представник позивача просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Представники відповідача не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання. За висновками суду неявка представників не перешкоджає розгляду апеляційної скарги за наявними у справі матеріалами.

Частиною 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи те, що матеріали справи містять докази повідомлення всіх учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання, колегія суддів вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача.

Заслухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 03.12.2007 р. між публічним акціонерним товариством "Київгаз" (постачальник) та комунальним підприємством "Житлово-експлуатаційна організація-112" Голосіївської районної в місті Києві ради (балансоутримувач) укладено договір № 1120401 про умови поставки газу балансоутримувачам для побутових потреб (договір), за умовами якого постачальник зобов`язувався забезпечити в інтересах відповідача транспортування (доставку) природного газу (далі - газ) для комунально-побутового споживання населення, а балансоутримувач зобов`язується забезпечити безперервне надання газу в якості комунальної послуги населенню - наймачам (орендарям, власникам) квартир, іншим особам, які зареєстровані в житловому приміщенні (квартира, комунальна квартира, гуртожиток), та своєчасно здійснити оплату постачальнику вартості спожитого мешканцями газу в термін і на умовах, передбачених цим договором.

Пунктами 5.2-5.4 договору передбачено, що якщо відповідач користується послугами ГІОЦ КМДА з розщепленням платежів, щомісячно, до 10 числа наступного за звітним місяця управитель зобов`язується забезпечувати збір та надходження до транзитного рахунку ГІОЦ грошових коштів мешканців за діючими тарифами по єдиних розрахункових документах платників комунальних послуг. Якщо виконавець не користується послугами ГІОЦ КМДА з розщеплення платежів, виконавець зобов`язується, щомісячно, до 10 числа наступного за звітним місяця забезпечувати збір коштів та перераховувати їх на рахунок постачальника як вартість газу, спожитого мешканцями. Суми коштів, які надійшли від уповноважених установ та організацій по відшкодуванню втрат за надання пільг та субсидій з оплати природного газу виконавець зобов`язується перераховувати постачальнику протягом 3-х банківських днів з дня отримання.

Відповідно до пункту 7.1.1 договору постачальник має право вимагати від виконавця своєчасної і в повному обсязі оплати вартості переданого йому газу для надання комунальної послуги мешканцям.

На виконання умов договору постачальник у березні 2015 року поставив, а балансоутримувач прийняв природний газ на загальну суму 30 578,99 грн., що підтверджується актом № УК000016857 прийому-передачі природного газу за березень від 31.03.2015 р. Однак відповідач не виконав належним чином зобов`язань з повної оплати, у зв`язку з чим у балансоутримувача виникла заборгованість у сумі 25 479,60 грн. з урахуванням часткової оплати.

Доказів сплати вказаної заборгованості відповідачем не надано.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідач перебуває в стані припинення з 30.08.2018 року; відомості про строк для заявлення кредиторами своїх вимог - 10.11.2018 р.

27.12.2018 р. постачальник звернувся до балансоутримувача із вимогою № 3465/09, в якій просив визнати його кредитором з грошовими вимогами у розмірі 25 479,60 грн. та включити зазначені вимоги до реєстру вимог кредиторів.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо задоволення позову, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Згідно з ч. ч. 3, 5 ст. 105 Цивільного кодексу України учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється. Строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється, не може становити менше двох і більше шести місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.

Виходячи з аналізу змісту норм статей 104, 105, 110 Цивільного кодексу України ліквідація є такою формою припинення юридичної особи за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами у передбачених ними випадках, у результаті якої вона припиняє свою діяльність (справи і майно) без правонаступництва, тобто без переходу прав та обов`язків до інших осіб. Іншою формою припинення юридичної особи є передача всього свого майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам - правонаступникам у результаті злиття, приєднання, поділу чи перетворення (статті 104 - 109 Цивільного кодексу України).

Статтями 525, 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Підстави припинення зобов`язань визначені у ст.ст. 599-601, 604-609 Цивільного кодексу України (припинення зобов`язання виконанням, припинення зобов`язання переданням відступного, припинення зобов`язання зарахуванням, припинення зобов`язання за домовленістю сторін, припинення зобов`язання прощенням боргу, припинення зобов`язання поєднанням боржника і кредитора в одній особі, припинення зобов`язання неможливістю його виконання, припинення зобов`язання смертю фізичної особи, припинення зобов`язання ліквідацією юридичної особи).

Серед підстав припинення зобов`язання відсутня така підстава для припинення зобов`язання внаслідок реорганізації юридичної особи, шляхом приєднання.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Частиною 3 ст. 105 Цивільного кодексу України передбачено, що учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється. Виконання функцій комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) може бути покладено на орган управління юридичної особи.

Згідно з ч. 1 ст. 106 Цивільного кодексу України злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади.

За приписами ч.ч. 1-3 ст. 107 Цивільного кодексу України кредитор може вимагати від юридичної особи, що припиняється, виконання зобов`язань якої не забезпечено, припинення або дострокового виконання зобов`язання, або забезпечення виконання зобов`язання, крім випадків, передбачених законом. Після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом.

Рішенням Київської міської ради № 838/4902 від 23.05.2018 р. "Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання" вирішено реорганізувати зокрема відповідача шляхом його приєднання до комунального підприємства "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району"; встановлено, що комунальне підприємство "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" є правонаступником всіх прав та обов`язків відповідача.

Тобто, з наведеного вбачається, що засновником відповідача прийнято рішення про припинення юридичної особи відповідача шляхом реорганізації, а саме приєднання.

Відповідно до ч. 7 ст. 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

Перебування боржника в стані припинення не припинило зобов`язання, у зв`язку з чим в силу статті 107 Цивільного кодексу України кредитор вправі вимагати від відповідача в особі комісії з припинення як виконання зобов`язання так і включення кредиторських вимог за такими зобов`язаннями до передавального акту.

Аналогічні правові позиції зазначені у постановах Верховного Суду від 20.11.2018 р. у справі № 925/1143/17.

Відхиляючи доводи апелянта, колегія суддів враховує, що направлення кредитором вимоги про визнання кредиторських вимог з пропуском строку, встановленого для заявлення вимог кредиторів, не є підставою для відмови включити такі кредиторські вимоги до передавального акту, оскільки передавальний акт на даний час не затверджений, юридична особа не припинена, запис про її припинення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців не внесена, а приєднання її до іншої юридичної особи не є підставою для звільнення такої особи від виконання цивільних зобов`язань з оплати прийнятого товару.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11.07.2012 р. у справі № 6-65цс12.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що права позивача, за захистом яких він звернувся до суду, порушено відповідачем, а тому позовні вимоги про зобов`язання відповідача включити до передавального акту грошові вимоги позивача у сумі 25 479,60 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Виходячи з вищевикладеного, апеляційний суд погоджується із висновками господарського суду міста Києва, отже підстав для скасування або зміни рішення від 09.07.2019 р. у справі № 910/2703/19 не вбачається.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 275, 276, 282 Господарського процесуального кодексу України суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-112 Голосіївського району" на рішення господарського суду міста Києва від 09.07.2019 р. у справі № 910/2703/19 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду міста Києва від 09.07.2019 р. у справі № 910/2703/19 залишити без змін.

Матеріали справи № 910/2703/19 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 18.09.2019 р.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Л.П. Зубець

А.І. Мартюк