ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"03" вересня 2019 р. Справа№ 910/4240/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко А.І.

суддів: Скрипки І.М.

Іоннікової І.А.

секретар судового засідання: Бендюг І.В.,

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 09.07.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврокомплект»

про відстрочення виконання

постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2019

у справі №910/4240/18 (суддя О.В. Гулевець)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Брокбрідж"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Європромкомплект"

про стягнення 183 837, 00 грн,

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю "БРОКБРІДЖ" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРОПРОМКОМПЛЕКТ" про стягнення 183837,00 грн. заборгованості за договором транспортного експедирування №3925 від 06.09.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору транспортного експедирування №3925 від 06.09.2017 в частині оплати за надані позивачем послуги з перевезення вантажу згідно із замовленням №3925-1 від 13.09.2017.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 31.07.2018 у справі №910/4240/18 відмовлено в позові повністю.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що надані позивачем в обґрунтування своїх позовних вимог роздруківка електронної переписки, копія договору №3925 від 06.09.2017 та замовлення №3925-1 від 13.09.2017 не приймаються судом в якості доказів в розумінні ст. ст.73-74, ст.ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними належними доказами.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2019 у справі №910/4240/18 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Брокбрідж" задоволено, рішення Господарського суду міста Києва від 31.07.2018 у справі №910/4240/18 скасовано, прийнято новее рішення, яким позовні вимоги задоволено частково: присужено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Європромкомплект" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Брокбрідж" 183 837,00 грн. заборгованості, 2 758,00 грн. судового збору за подання позовної заяви, 4 137,00 грн. витрат по сплаті судового забору за подання апеляційної скарги.

В задоволенні стягнення витрат на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 30000,00 грн. відмовлено.

Видачу наказу доручено Господарському суду міста Києва.

На виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2019, 26.02.2019 господарським судом міста Києва видано наказ.

12.03.2019 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів суду від відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврокомплект» надійшла заява про відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2019 у справі №910/4240/18 до 24 липня 2019 року.

Заява мотивована тим, що Головне управління ДФС у місті Києві ініціювало процедуру умовного адміністративного арешту майна ТОВ «Єврокомплект», про що свідчить ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2019 у справі №640/1737/19.

Заява про відстрочку виконання рішення подана Товариством з обмеженою відповідальністю «Єврокомплект» до канцелярії суду 12.03.2019.

Відповідно до частини другої статті 331 Господарського процесуального кодексу України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засідання з повідомленням учасників справи.

Однак, оскільки матеріали справи №910/4240/18 за запитом надійшли на адресу суду лише 24.07.2019 та враховуючи вихід у щорічну відпустку головуючого судді Тищенко А.І. з 29.07.2019 по 30.08.2019, розгляд заяви відповідача було призначено до розгляду на 03.09.2019.

В судове засідання 03.09.2019 представники сторін не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи ( його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (частина третя статті 202 Господарського процесуального кодексу України).

Застосовуючи згідно статті 3 Господарського процесуального кодексу України, статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії»(«Alimentaria Sanders S.A. v. Spain») від 07.07.1989).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Дослідивши матеріали справи, судова колегія дійшла до висновку про можливість розгляду справи у відсутності представників сторін, оскільки явка представників в судове засідання не визнавалась обов`язковою.

Розглянувши заяву відповідача про відстрочення виконання постанови, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Предметом спору у даній справі є стягнення коштів за надані послуги з перевезення вантажу згідно договору транспортного експедирування №3925 від 06.09.2017.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Єврокомплект», звертаючись із заявою про відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2019 у справі №910/4240/18 до 24 липня 2019 року, зазначає, що Головне управління ДФС у місті Києві ініціювало процедуру умовного адміністративного арешту майна ТОВ «Єврокомплект», про що свідчить ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2019 у справі №640/1737/19.

Відповідно до положень статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення. Підставою для відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Частиною 4 вказаної статті передбачено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Вказана норма визначає процесуальну можливість вирішення питань, пов`язаних із проблемами, що виникають під час виконання рішення господарського суду. У процесі виконання рішення ймовірне виникнення обставин, що ускладнюють виконання чи роблять його неможливим.

Відстрочка - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Підставою для відстрочки виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. Вирішуючи питання про відстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

При винесенні ухвали про відстрочку виконання рішення суд бере до уваги не тільки доводи відповідача про те, що виконання судового рішення може привести боржника до стану, який унеможливить здійснення ним господарської діяльності, а й матеріальний інтерес позивача та ступінь вини боржника (відповідача) у виникненні спору, а також той факт, що важке фінансове становище відповідача утворилось внаслідок його власної господарської діяльності, а не в силу якихось об`єктивних, незалежних від відповідача обставин.

Отже, чинне процесуальне законодавство передбачає, що відстрочка виконання рішення, яка пов`язується з об`єктивною неможливістю виконання рішення, дозволяється у виняткових випадках, а відтак, передумовою для надання відстрочки виконання рішення є встановлення таких виняткових обставин.

В основу судової ухвали про надання відстрочки виконання рішення суду має бути покладений обґрунтований висновок про наявність обставин, що ускладнюють чи роблять неможливим його виконання.

Крім того, при вирішенні питання про надання відстрочки необхідно врахувати, що спір у даній справі виник саме з вини відповідача у зв`язку з несвоєчасною оплатою наданих позивачем послуг.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Тому суд повинен оцінити докази, що підтверджують зазначені обставини, за правилами ст. 86 такого кодексу. Відповідно до вказаної статті суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

З урахуванням наведеного, суд самостійно вирішує питання стосовно достовірності доказів, достатності їх для винесення рішення, істинності відомостей, які містяться в доказах.

В обґрунтування заяви про відстрочення виконання рішення відповідач посилається на ту обставину, що Головне управління ДФС у місті Києві ініціювало процедуру умовного адміністративного арешту майна ТОВ «Єврокомплект». В підтвердження доводів посилається на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2019 у справі №640/1737/19.

Колегія суддів, дослідивши, викладені у заяві обставини, встановила, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.02.2019 у справі №640/1737/19 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/79582064), залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2019 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/80479912), відмовлено у відкритті провадження за заявою Головного управління ДФС України в місті Києві до ТОВ «Європромкомплект» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19.04.2019 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/81286024) відмовлено у відкритті Головному управлінню ДФС України в місті Києві касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.02.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2019 у справі №640/1737/19.

Відтак, розглянувши матеріали заяви та надані на її підтвердження докази, колегія суддів дійшла до висновку, що відпала правова підстава, у зв`язку з якою відповідач заявляв про відстрочку виконання судового рішення у даній справі.

За вказаних обставин, відповідачем не доведено відповідно до ст. 331 Господарського процесуального кодексу України наявності правових підстав для відстрочки виконання рішення суду, тому заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Європромкомплект» про відстрочку виконання рішення суду у справі № 910/4240/18 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями ст.ст. 234, 231, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Європромкомплект" про відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2019 у справі №910/4240/18 відмовити.

Матеріали справи № 910/4240/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до ст.ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст складено: 16.09.2019.

Головуючий суддя А.І. Тищенко

Судді І.М. Скрипка

І.А. Іоннікова