ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

17 вересня 2019 року м. ОдесаСправа № 923/852/17
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Богацької Н.С.

суддів: Колоколова С.І., Принцевської Н.М.

розглянувши без повідомлення учасників справи заяву Акціонерного товариства «СБЕРБАНК» про відвід судді Колоколова С.І.

при розгляді апеляційної скарги Акціонерного товариства «СБЕРБАНК»

на рішення Господарського суду Херсонської області від 23.11.2017

у справі №923/852/17

за позовом: Приватного підприємства «Щасливе дитинство»

до відповідачів:

1. Компанії з обмеженою відповідальністю «Добілас Трейдінг Лімітед»

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестменеджмент»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріелті Менеджмент»

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_1 ; Компанії ТРІШУЕ ГРУП ЛІМІТЕД

про: звернення стягнення боргу в сумі 2 162 493 грн. 91 коп. на предмет застави шляхом визнання права власності на частку у статутному капіталі

В С Т А Н О В И В:

В провадженні колегії суддів Південно-західного апеляційного господарського суду у складі судді-доповідача Богацької Н.С., суддів Колоколова С.І., Принцевської Н.М. знаходиться справа №923/852/17 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «СБЕРБАНК» на рішення Господарського суду Херсонської області від 23.11.2017 у справі №923/852/17.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.09.2019 поновлено апеляційне провадження у справі №923/852/17; розгляд апеляційної скарги призначено на 18.09.2019 о 15:00 год. В подальшому ухвалою суду від 16.09.2019 судом задоволено клопотання Акціонерного товариства «СБЕРБАНК» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції; постановлено судове засідання 18.09.2019 о 15:00 год. провести в режимі відеоконференції в приміщенні Південно-західного апеляційного господарського суду; доручено Північному апеляційному господарському суду забезпечити проведення судового засідання 18.09.2019 о 15:00 год. в режимі відеоконференції в приміщенні зазначеного суду.

17.09.2019 від Акціонерного товариства «СБЕРБАНК» надійшла заява про відвід судді Колоколова С.І. від розгляду апеляційної скарги Акціонерного товариства «СБЕРБАНК» на рішення Господарського суду Херсонської області від 23.11.2017 у справі №923/852/17.

В обґрунтування вказаної заяви Акціонерне товариство «СБЕРБАНК» зазначає, що у листопаді 2017 року Банком було подано апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 11.09.2017 у справі №923/852/17 про задоволення заяви Приватного підприємства «Щасливе дитинство» про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом проголошення заборони суб`єктам державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі державним реєстраторам, нотаріусам вчиняти дії, пов`язані із внесенням (реєстрацією) змін до Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що стосується юридичної особи

Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестменеджмент».

Акціонерне товариство «СБЕРБАНК» вказує, що постановою Одеського апеляційного господарського суду від 24.05.2018 у справі №923/852/17 у складі колегії суддів: головуючого судді Колоколова С.І, суддів Разюк Г.П., Головея В.М. відмолено у задоволенні апеляційної скарги Банку лише з тих підстав, що в рішенні суду від 23.11.2017 року скасовано вжиті ним заходи забезпечення позову та вважає, що колегією суддів під головуванням судді Колоколова С.І., фактично, не розглянуто по суті апеляційну скаргу Банку на ухвалу, як процесуальний документ суду першої інстанції, а відмовлено у задоволенні апеляційної скарги, розглядаючи її, фактично, як заяву про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на викладене, Акціонерне товариство «СБЕРБАНК» вважає, що має достатні і обґрунтовані підстави сумніватись в об`єктивності та неупередженості судді Колоколова С.І., оскільки під час розгляду апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 11.09.2017 у справі №923/852/17 про вжиття заходів забезпечення позову у даного судді могло скластись якесь уявлення та переконання щодо суті спору у даній справі ще не маючи та не досліджуючи повний зміст апеляційної скарги Банку на рішення Господарського суду Херсонської області від 23.11.2017 у справі №923/852/17 та доказів, доданих до неї.

Розглянувши заяву Акціонерного товариства «СБЕРБАНК» про відвід судді Колоколова С.І., судова колегія дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до приписів ст. 36 Господарського процесуального кодексу України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Частиною 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч.ч. 1-3, 7-8, 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У рішенні в справі «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49). У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (рішення у справах «Морель проти Франції», пункти 45-50; «Пескадор Валеро проти Іспанії», пункт 23) або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (рішення у справі «Лука проти Румунії», пункт 40), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (рішення у справах «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 44; «Пабла Кю проти Фінляндії», пункт 30; «Мікалефф проти Мальти», пункт 96).

Колегія суддів приймає до уваги, що у світлі положень ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Твердження заявника про необ`єктивність та упередженість судді Колоколова С.І. відхиляються судом, оскільки останні по суті опосередковують незгоду Акціонерного товариства «СБЕРБАНК» з постановою Одеського апеляційного господарського суду від 24.05.2018 у справі №923/852/17, та не можуть бути підставою для відводу з огляду на приписи ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, наведені заявником доводи не можуть бути визнані об`єктивно обґрунтованими, оскільки вони не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді Колоколова С.І., зацікавленість в ухваленні певного рішення у цій справі чи про необ`єктивне ставлення до учасників справи, є непідтвердженими та ґрунтуються виключно на припущеннях заявника, а отже, не є підставою для задоволення зазначеної заяви у розумінні положень ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається в порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку надходження заяви про відвід.

За таких обставин, враховуючи, що подана заява про відвід необґрунтована та не містить обставин, які є підставами для відводу судді, суд дійшов висновку про зупинення провадження у справі до вирішення поданої заяви про відвід судді Колоколова С.І.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 228, 229, 234-236, 240, 281 Господарського процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

1.Визнати необґрунтованим заявлений Акціонерним товариством «СБЕРБАНК відвід судді Колоколову С.І. у справі №923/852/17.

2.Передати справу №923/852/17 для автоматизованого розподілу для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

3.Зупинити апеляційне провадження у справі №923/852/17 до вирішення питання про відвід судді Колоколова С.І.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку у строки, встановлені ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Н.С. Богацька

судді С.І. Колоколов

Н.М. Принцевська