ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16.09.2019м. ДніпроСправа № 904/4056/19

Суддя Євстигнеєва Н.М., розглянувши матеріали

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, м. Дніпро

до Фізичної особи-підприємця Глєєвої Анастасії Олегівни, м. Дніпро

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Приватне акціонерне товариство "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат", м. Кривий Ріг Дніпропетровській області

про стягнення 298 034,29 грн.

С У Т Ь С П О Р У :

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області звернулося до господарського суду із позовом, яким просить:

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Глєєвої Анастасії Олегівни заборгованість з орендної плати у розмірі 57 512,73 грн. та неустойку у розмірі 240 521,76 грн., а всього 298 034,29 грн.;

- виселити Фізичну особу-підприємця Глєєву Анастасію Олегівну з займаного приміщення розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності № 12/02-5354-ОД від 18 жовтня 2013 року.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Вирішуючи питання щодо сплати судового збору, господарський суд повинен виходити, зокрема, з такого.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1, п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік", з 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 921,00 грн.

Доказом сплати судового збору є оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення (Інформаційний лист Державної судової адміністрації України № 12-6621/11 від 10.11.2011).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Оскільки, при зверненні до господарського суду позивачем заявлено вимоги майнового (стягнути 298 034,29 грн.) та немайнового характеру (виселити із займаного приміщення), то позивач повинен сплатити судовий збір суму у розмірі 6 391,51грн. ((298 034,29 * 1,5%) + 1 921, 00), однак не додано жодних доказів на підтвердження сплати судового збору.

Разом з тим, до позовної заяви додано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. Клопотання мотивоване тим, що на час направлення позову до суду на грошові кошти позивача, що містяться на банківських рахунках накладено арешт.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу (в тому числі й органів державної влади) перед законом і судом.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати (п. 3.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21 лютого 2013 року №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України").

До клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем додані: копію наказу Фонду держмайна України №39 від 17.01.2019 "Про реорганізацію регіональних відділень Фонду державного майна України" з додатком; копію наказу Регіонального відділення Фонду держмайна України по Дніпропетровській області №08/11-Н від 21.01.2019 "Про реорганізацію Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській".

Разом з тим, надані позивачем докази не свідчать про неможливість сплати судового збору у розмірі 6 391,51 грн., так як позивачем вказано лише про відсутність коштів для сплати судового збору.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відтак, до позовної заяви не додано належних доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі, що є порушенням вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

У Х В А Л И В :

1. В задоволенні клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі - відмовити.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській області протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати докази сплати судового збору у встановленому розмірі 6 391,51 грн. та порядку.

4. Роз`яснити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 16.09.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Євстигнеєва