РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

17.09.2019Справа № 910/6214/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., за участі секретаря судового засідання Максимець В.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали господарської справи

за позовом комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація"

до Організації ветеранів України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про виселення з нежилих приміщень

за участю представників учасників справи:

позивача: Цимбаліст В.В.

відповідача: не з'явились

третьої особи: Цимбаліст В.В.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Київжитлоспецексплуатація" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Організації ветеранів України про виселення з нежилих приміщень площею 127, 93 кв.м., у тому числі на першому поверсі - 126, 55кв.м., в підвалі - 1, 38 кв.м. в будинку № 16 літера А на вулиці Липській у місті Києві.

Позов обґрунтовано тим, що у відповідача відсутні підстави для користування орендованим приміщенням загальною площею 127, 93 кв.м., що знаходиться по вулиці Липській 16-А, у місті Києві, оскільки договір № 890-1 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 30.03.2016 припинив свою дію.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/6214/19, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.06.2019. Залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 11.06.2019 представник відповідача подав письмовий відзив, в якому проти позову заперечував, зазначив, що Організація ветеранів України користується орендованим приміщенням та сплачує орендну плату, тому договір № 890-1 продовжує діяти. Вважає, що скористався своїм правом та в місячний строк до закінчення строку дії договору звернувся до Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з листом, в якому повідомив про своє бажання продовжити термін дії договору № 890-1, проте не зважаючи на наведене, приміщення загальною площею 127, 93 кв.м., що знаходиться по вулиці Липській 16-А, у місті Києві передано Національному Меморіальному комплексу Небесної Сотні - Музей Революції Гідності. Крім того, зазначив, що належним позивачем у справі є Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) представник відповідача подав клопотання про продовження процесуального строку для подання відзиву.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 14.06.2019 представник позивача подав письмову відповідь на відзив.

У судовому засіданні з 18.06.2019 до 02.07.2019 оголошувалась перерва.

У судовому засіданні 02.07.2019 розглянуто подане відповідачем клопотання про продовження процесуального строку для подання відзиву.

Враховуючи наявність підстав для продовження процесуального строку, а також те, що відповідачем подано відзив, у судовому засіданні 02.07.2019 судом задоволено клопотання відповідача та оголошено ухвалу не виходячи до нарадчої кімнати про продовження відповідачу процесуального строку для подання відзиву. Крім того, встановлено відповідачу строк до 10.07.2019 для подання заперечень на відповідь на відзив.

У судовому засіданні 02.07.2019 представник відповідача заявив клопотання про відкладення розгляду справи для надання можливості ознайомитися з матеріалами справи.

Для надання можливості представнику відповідача ознайомитися з матеріалами справи, ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.07.2019 підготовче засідання відкладено до 13.08.2019.

У судовому засіданні 02.07.2019 судом постановлено ухвалу не виходячи до нарадчої кімнати про продовження строку проведення підготовчого провадження на 30 днів.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 10.07.2019 представник відповідача подав письмові пояснення.

У судовому засіданні 13.08.2019 судом постановлено ухвалу не виходячи до нарадчої кімнати про закриття підготовчого провадження та призначення справи № 910/6214/19 до судового розгляду по суті на 17.09.2019.

Представник позивача у судовому засіданні 17.09.2019 підтримав вимоги, викладені в позовній заяві та просив суд їх задовольнити у повному обсязі.

Представник третьої особи у судовому засіданні просив суд позов задовольнити у повному обсязі.

У судове засідання представник відповідача не з'явився, однак 16.09.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) подав клопотання про відкладення розгляду справи, мотивуючи тим, що повноважний представник 17.09.2019 прийматиме участь в процесуальних діях в кримінальному провадженні.

Проте відповідачем не надано доказів, що підтверджують викладені у клопотанні обставини.

Зважаючи на необгрунтованість доводів, викладених у клопотанні та враховуючи, що у судовому засіданні 13.08.2019 судом узгоджувалась з учасниками справи час та дата судового засідання для розгляду справи по суті, та враховуючи, що юридичну особу за посадою може представляти її керівник, інші особи, якщо вони діють у межах, визначених законодавством чи установчими документами юридичної особи, суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Крім того, в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У судовому засіданні 17.09.2019 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників позивача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Комунальним підприємством "Київжитлоспецексплуатація" (позивач), Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (третя особа) та Організацією ветеранів України (відповідач) 30.03.2016 укладено договір № 890-1 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду відповідно до якого третя особа передала, а відповідач прийняв в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва загальною площею 271, 93 кв.м., у тому числі підвал - 4, 20 кв.м., перший поверх - 189, 40 кв.м., антресоль першого поверху 76, 23 кв.м., антресоль другого поверху - 2, 10 кв.м. по вулиці Липській, будинок № 16-А літера А у місті Києві.

Відповідно до статті 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Факт отримання відповідачем зазначеного майна в орендне користування підтверджується наявним в матеріалах справи актом приймання-передачі нерухомого майна від 12.04.2016, який є додатком № 3 до договору від 30.03.2016.

В подальшому, 25 жовтня 2017 року учасниками справи укладено договір № 1 про внесення змін до договору № 890-1 від 30.03.2016.

З урахуванням внесення змін до договору № 890-1 від 30.03.2016, пункт 2.1 договору викладено в наступній редакції: об'єктом оренди є нежитлові приміщення, загальною площею 127, 93 кв.м., у тому числі перший поверх - 126, 93 кв.м., підвал 1, 80 кв.м.

Відповідно до частини першої статті 763 Цивільного кодексу України, договір найму укладається на строк, встановлений договором.

Частина перша статті 17 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" передбачає, що термін договору оренди визначається за погодженням сторін.

Строк дії договору відповідно до пункту 9.1 договору № 890-1 сторони встановили з 30.03.2016 по 28.03.2019.

У відповідності до приписів статті 10 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" термін, на який укладається договір оренди є істотною умовою договору оренди.

Договір, відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України є обов'язковим для виконання сторонами.

Одним із загальних принципів цивільного законодавства є принцип свободи договору, який закріплений статтями 3 та 627 Цивільного кодексу України. Свобода договору включає й вільне визначення сторонами його умов, де фіксуються взаємні права та обов'язки учасників.

Положеннями пункту 9.4 договору № 890-1 передбачено, що договір припиняється у разі закінчення строку, на який його було укладено.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.02.2019 відповідач звернувся до Постійної комісії Київської міської ради з питань власності з пропозицією продовжити термін дії договору № 890-1 від 30.03.2016 на новий строк.

Рішенням Київської міської ради III сесії VII скликання № 415/1280 від 21.04.2015 затверджено Положення про оренду майна територіальної громади міста Києва згідно з додатком 1 та затверджено Порядок проведення конкурсу на право оренди майна територіальної громади міста Києва згідно з додатком 2.

Пунктом 15 Положення про оренду комунального майна територіальної громади міста Києва встановлений порядок продовження строку дії договору оренди і внесення інших змін до договору оренди та передбачено, що внесення змін до договору оренди здійснюється за згодою сторін договору до закінчення терміну його дії. З метою розгляду питання про внесення змін до договору оренди орендар подає орендодавцю заяву, 3 підписані ним та балансоутримувачем примірники додаткової угоди до договору про внесення змін до договору оренди та обґрунтування запропонованих змін. Якщо пропозиція орендаря щодо зміни істотних умов договору оренди стосується продовження договору на новий строк, орендар також подає, не пізніше ніж за 3 місяці до дати закінчення договору, звіт про оцінку об'єкта оренди та клопотання про здійснення його рецензії (крім випадків, коли відповідно до закону дозволяється застосовувати стандартизовану оцінку). Відновлення пропущеного тримісячного строку можливе за рішенням Постійної комісії. Замовником оцінки майна виступає орендар. Якщо пропозиція орендаря стосується зміни істотних умов договору оренди нерухомого майна, яке відповідає ознакам, визначеним у підпунктах 7.10.2 і 7.10.3 цього Положення, то рішення за заявою орендаря приймається Постійною комісією за поданням орендодавця».

Відповідно до Протоколу № 10/145 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань власності від 12.03.2019 відповідачу відмовлено у поновленні терміну подачі документів для продовження строку дії договору оренди нежитлових приміщень загальною площею 127, 00 кв.м. на вул. Липській, 16 літер А.

Відповідно до пункту 20 Протоколу № 10/145 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань власності від 12.03.2019 доручено Департаменту комунальної власності м.Києва та КП «Київжитлоспецексплуатація» здійснити організаційно-правові заходи відповідно до Положення про оренду майна територіальної громади м. Києва, затвердженого рішенням Київради від 21.04.2015 № 415/1280 для надання Національному Меморіальному комплексу Небесної Сотні - Музей Революції Гідності в орендне користування нежитлових приміщень загальною площею 127, 00 кв.м. на вул. Липській, 16 літер А.

Як вбачається з матеріалів справи, 23.04.2019 Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради листом № 062/05/16-3699 від 18.04.2019, враховуючи умови договору, норми статті 26 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» повідомив відповідача про те, що термін дії договору оренди від № 890-1 закінчився 28.03.2019 та у подальшому продовжуватись не буде, у зв'язку з чим останньому необхідно звільнити орендоване приміщення та передати його по акту приймання-передавання позивачу.

Матеріалами справи підтверджено, що означений лист відповідач отримав 02.05.2019.

Відповідно до статті 631 Цивільного кодексу України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов'язки відповідно до договору.

Згідно частини другої статті 291 Господарського кодексу України договір оренди припиняється у разі, зокрема, закінчення строку, на який його було укладено.

У разі припинення договору найму наймач зобов'язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі (частина перша статті 785 Цивільного кодексу України).

Пунктом 7.5 договору № 890-1 від 30.03.2016 передбачено, у разі закінчення дії договору або при його розірванні, відповідач зобов'язаний за актом приймання-передачі повернути об'єкт позивачу у стані, не гіршому, ніж в якому перебував об'єкт на момент передачі його в оренду, з урахуванням усіх здійснених відповідачем поліпшень, які неможливо відокремити від об'єкта без заподіяння йому шкоди, з урахуванням зносу за період строку дії договору оренди.

Таким чином, виходячи з умов, передбачених договором та враховуючи заперечення орендодавця щодо поновлення договору на новий строк, відповідач зобов'язаний звільнити об'єкт оренди та передати його за відповідним актом позивачу, однак таких доказів матеріали справи не містять та суду не надано.

У письмових поясненнях, відповідач зазначив, що договір № 890-1 продовжує діяти, оскільки Організація ветеранів України користується орендованим приміщенням та сплачує орендну плату.

Положеннями пункту 3.12 договору № 890-1 від 30.03.2016 передбачено, що у разі припинення договору відповідач сплачує орендну плату та компенсацію витрат підприємства за користування земельною ділянкою до дня повернення об'єкта за актом приймання-передачі включно. Закінчення строку дії договору не звільняє відповідача від обов'язку сплатити заборгованість за орендною платою та компенсацією витрат підприємства за користування земельною ділянкою, якщо така виникла у повному обсязі, враховуючи штрафні санкції позивачу.

Враховуючи, що відповідач не повернув орендоване приміщення за актом приймання-передачі, твердження відповідача, викладене у письмових поясненнях не є підставою для продовження строку дії договору № 890-1 від 30.03.2016.

У письмовому відзиві відповідач зазначив, що КП «Київжитлоспецексплуатація» не є належним позивачем у справі, оскільки належним позивачем з позовною вимогою про виселення відповідача з нежилого приміщення є Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Відповідно до рішення Київської міської ради № 26 від 13.01.1992 «Про формування комунального майна міста та районів» нежиле приміщення в будинку № 16 а на вулиці Р. Люксембург (згідно з поверховим планом БТІ: вул. Липська, буд. № 16 літер А) у м. Києві віднесено до комунальної власності територіальної громади м. Києва та закріплено за позивачем на праві повного господарського відання.

Згідно статті 136 Господарського кодексу України право господарського відання є речовим правом суб'єкта підприємництва, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом), з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою власника у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законами, щодо захисту права господарського відання застосовуються положення закону, встановлені для захисту права власності.

Статтею 387 Цивільного кодексу України передбачено, що власник має право вимагати повернення (віндикації) свого майна з чужого незаконного володіння.

Відповідно до статуту Комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація», останнє засновано на комунальній власності територіальної громади міста Києва, засновником є Київська міська державна адміністрація, власником є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступає Київська міська рада. Комунальне підприємство «Київжитлоспецексплуатація» створене з метою утримання нежитлового фонду, закріпленого на праві господарського відання за позивачем, отримання прибутку. Майно підприємства належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва і закріплено за ним на праві господарського відання.

Враховуючи, що майно підприємства належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва і закріплено за ним на праві господарського відання, Комунальне підприємство «Київжитлоспецексплуатація» є належним позивачем у справі № 910/6214/19.

Таким чином, доводи, наведені відповідачем у письмовому відзиві, до увагу судом не приймаються.

Відповідачем не надано суду жодних доказів наявності правових підстав для зайняття нежитлового приміщення загальною площею 127, 93 кв.м., що знаходиться по вулиці Липській 16-А, у місті Києві.

Частиною першою статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору.

Згідно статті 173 Господарського кодексу України один суб'єкт господарського зобов'язання повинен вчинити певну дію на користь іншого суб'єкта, а інший суб'єкт має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Статтями 525, 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Враховуючи, що відповідач безпідставно користується спірним нерухомим майном, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 129, 233, 238, 241-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Виселити Організацію ветеранів України (01021, місто Київ, вулиця Липська, 16-А, ідентифікаційний код 00011009) з нежилих приміщень загальною площею 127, 93 кв.м., у тому числі на першому поверсі - 126, 55 кв.м., в підвалі - 1, 38 кв.м. в будинку № 16 літера А на вулиці Липській у місті Києві.

3. Стягнути з Організації ветеранів України (01021, місто Київ, вулиця Липська, 16-А, ідентифікаційний код 00011009) на користь Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" (01001, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 51-А, ідентифікаційний код 03366500) 1 921 (одна тисяча дев'ятсот двадцять одна) грн. 00 коп. - витрати по сплаті судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 19.09.2019.

Суддя Т.Ю. Кирилюк