ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

18.09.2019 м. ДніпроСправа № 910/8332/19

За позовом Приватного акціонерного товариство "Страхова група "ТАС" (03062, м. Київ, проспект Перемоги, буд. 65)

до Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "Домінанта" (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Василя Макухи, буд. 1)

про стягнення 8 232,19 грн. страхового відшкодування в порядку регресу, 787,41 грн. інфляційних втрат, 266,58 грн. 3% річних

Суддя Бондарєв Е.М.

Без участі представників сторін.

СУТЬ СПОРУ:

Приватне акціонерне товариство "Страхова група "ТАС" звернулось до Господарського суду м. Києва з позовом №б/н від 24.06.2019 про стягнення з Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "Домінанта" заборгованості на загальну суму 9 286,18 грн., з яких:

- 8 232,19 грн. страхове відшкодування в порядку регресу;

- 787,41 грн. інфляційні втрати за період з червня 2018 року по травень 2019 року;

- 266,58 грн. 3% річних за період з 27.05.2018 по 24.06.2019.

Ухвалою Господарського суду м. Києва №910/8332/19 від 01.07.2019 позовну заяву

Приватного акціонерного товариство "Страхова група "ТАС" до Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "Домінанта" про стягнення 8 232,19 грн. страхового відшкодування в порядку регресу, 787,41 грн. інфляційних втрат, 266,58 грн. 3% річних передано на розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2019 відкрито провадження у справі №910/8332/19 розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 05.08.2019.

Після чого розгляд справи відкладався на 10.09.2019, 19.09.2019.

16.09.2019 від Приватного акціонерного товариства "Страхова група "ТАС" надійшло клопотання про проведення судового засідання призначеного на 1909.2019 в режимі відеоконференції з дорученням проведення даного заходу Господарському суду Харківської області.

Розглянувши вказане клопотання, дійшов висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на наступне.

За приписами частини 7 статті 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частиною 5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

Відповідно до частини 7 статті 197 Господарського процесуального кодексу України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно з частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Процесуальні права та обов`язки сторін та учасників справи визначені у статтях 42, 46 Господарського процесуального кодексу України, крім права учасника справи брати участь у судовому засіданні, передбачені і інші процесуальні права, якими користуються сторони судового процесу, зокрема: право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках тощо.

Тобто, право на суд, яке гарантується, зокрема, пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, забезпечується не виключно можливістю особистої участі у судовому засіданні, але й можливістю подавати до суду докази та письмові пояснення.

Крім того, учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні представника. Неможливість заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах, причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні (аналогічна правова позиція викладена у Пленумі Вищого господарського суду України в пункті 3.9.2 постанови №18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України закріплено принцип пропорційності у господарському процесі, який полягає в тому, що суд в межах, встановлених цим Кодексом, визначає порядок здійснення провадження у справі, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Враховуючи наведене, керуючись принципом пропорційності, господарський суд дійшов висновку, що заявником не було доведено наявності виключних обставин, за яких доцільним є участь позивача у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до пункту 17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

За таких обставин, враховуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, про те, що клопотання представника Приватного акціонерного товариство "Страхова група "ТАС" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 43, 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариство "Страхова група "ТАС" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 18.09.2019 та не допускається оскарження окремо від рішення суду.

Суддя Е.М. Бондарєв