ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" вересня 2019 р. м. Київ Справа № 911/1390/19

Суддя Конюх О.В., при секретарі судового засідання Бойко О.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», м. Київ,

до відповідачів: 1) товариства з обмеженою відповідальністю «Центр Дах», с. Білогородка Києво-Святошинського району,

2) ОСОБА_2 , м. Харків,

про стягнення 59 719,00 грн.

за участю представників:

від позивача: Торган В.Б., довіреність №6527-К-О від 18.05.2017;

від відповідачів: не з`явився;

СУТЬ СПОРУ:

позивач - Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», звернувся до господарського суду Київської області з позовом від 15.05.2019 до відповідачів - товариства з обмеженою відповідальністю «Центр Дах» (позичальник) та ОСОБА_2 (поручитель), в якому просить суд солідарно стягнути з відповідачів заборгованість за кредитним договором від 03.07.2018, який забезпечений договором поруки від 03.07.2018 в загальному розмірі 59 719,00 грн., з яких: 50 000,02 грн. заборгованість за кредитом, 1 900,00 грн. заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, 6 000,00 грн. заборгованість за відсотками, у вигляді щомісячної комісії, 1 818,98 грн. пені.

Позивачем заявлено клопотання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою господарського суду Київської області від 03.06.2019 позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» залишено без руху з підстав невідповідності її вимогам, викладеним у ст.ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України та встановлено спосіб і строк для усунення виявлених недоліків вказаної позовної заяви.

21.06.2019 до господарського суду від Департаменту реєстрації Харківської міської ради із супровідним листом від 14.06.2019 № 3560/0/282-19 надійшла інформаційна довідка з реєстру територіальної громади міста Харкова, в якій зазначено, що за параметрами запиту щодо ОСОБА_2 в реєстрі відомості відсутні.

24.06.2019 до господарського суду від позивача надійшла заява від 19.06.2019 про усунення недоліків у спосіб і строк, встановлені ухвалою господарського суду Київської області від 03.06.2019. зокрема до заяви було додано копію сторінок паспорту відповідача 2 ОСОБА_2 та читабельні виписки по рахунку відповідача 1.

08.07.2019 від акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до господарського суду Київської області надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи від 01.07.2019.

Ухвалою від 09.07.2019 прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №911/1390/19. Клопотання позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження задоволено. Ухвалено, що справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження. Розгляд справи призначено у судове засідання на 12.08.2019.

В судове засідання 12.08.2019 представники учасників справи не з`явились. Ухвалою суду від 12.08.2019 оголошено перерву в судовому засіданні до 09.09.2019.

21.08.2019 від Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до господарського суду Київської області надійшло клопотання про участь у судовому засіданні 09.09.2019 в режимі відеоконференції від 21.08.2019.

Ухвалою суду від 23.08.2019 в задоволенні клопотання від 21.08.2019 АТ КБ «Приватбанк» про участь в судовому засіданні 09.09.2019 у справі №911/1390/19 в режимі відео конференції відмовлено.

Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться (ч.ч. 1-2 ст. 252 ГПК України).

Суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі (ст. 248 Господарського процесуального кодексу України).

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин (ч. 4 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

В судове засідання 09.09.2019 з`явився представник позивача. Відповідачі своїх уповноважених представників в судове засідання 09.09.2019 не скерували, хоча про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином.

Так, рекомендовані поштові відправлення, якими суд направляв відповідачам копії ухвали про відкриття провадження у справі №911/1390/19 від 09.07.2019 на адреси, зазначені у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, повернуті підприємством зв`язку до господарського суду Київської області за закінченням терміну зберігання.

З цього приводу, враховуючи позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.04.2018 у справі № 916/3188/16, суд зазначає, що сам лише факт не отримання стороною справи кореспонденції, якою суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав копії судових рішень за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною неявки в судові засідання, оскільки зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Відповідно до ч.1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Станом на 09.09.2019 відповідачі відзив на позов не подали. Суд вважає, що справа може бути розглянута по суті за наявними в ній матеріалами, яких достатньо для ухвалення обґрунтованого рішення.

У ч. 8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Розглянувши матеріали справи №911/1390/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (далі - АТ КБ «Приватбанк») до товариства з обмеженою відповідальністю «Центр Дах» (далі - ТОВ «Центр Дах») та ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ) про стягнення 59 719,00 грн., дослідивши наявні в матеріалах справи докази та оцінивши їх в сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема з правочинів.

Майново-господарські зобов`язання між суб`єктами господарювання виникають на підставі договорів (ст. 179 Господарського кодексу України) і сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначені умов договору (ст. 627 Цивільного кодексу України).

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч.1 ст.628 ЦК України).

Відповідно до частини 1 ст. 181 ГК України господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами та скріпленого печатками. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Відповідно до ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

ТОВ «Центр Дах» через систему інтернет-клієнт-банкінгу 03.07.2018 було підписано із використанням електронного цифрового підпису анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання послуг «КУБ», яка 02.07.2018 була підписана АТ КБ «Приватбанк».

Відповідно до цієї заяви, позичальник приєднався до розділу 3.2.8 Умов та правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному веб-сайті АТ КБ «Приватбанк»: http:privatbank.ua, прийняв на себе всі зобов`язання, зазначені в цих умовах та уклав кредитний договір, істотними умовами якого є:

- вид кредиту: строковий (пункт 1.1 анкети-заяви);

- розмір кредиту: визначається Приватбанком, вказується у про файлі позичальника на сайті kub.pb.ua (пункт 1.2 анкети-заяви);

- строк кредиту: 12 місяців з моменту видачі коштів (пункт 1.3 анкети-заяви);

- порядок погашення заборгованості за кредитом: щомісяця рівними частинами до календарного числа місяця, в який було здійснено видачу коштів (пункт 1.5 договору);

- у випадку порушення строку погашення заборгованості за кредитом, що зазначений в п.15 цієї заяви, проценти за користування кредитом становлять розмірі 4% на місяць від суми заборгованості. При цьому сплачується неустойка в розмірі і згідно розділу 3.2.8 Умов та Правил надання банківських послуг (пункт 1.6 анкети-заяви).

Відповідно до ч. 1 ст. 639 Цивільного кодексу України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно з абзацом 2 ч. 2 ст. 639 Цивільного кодексу України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.

Правовий статус електронного цифрового підпису врегульований Законом України "Про електронний цифровий підпис".

Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів врегульовано Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг".

Електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ст. 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг").

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги" (ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг").

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про електронний цифровий підпис" електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів. Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

За таких обставин, суд вважає, що між сторонами досягнуто згоди за всіма істотними умовами договору, який є чинним та не визнаний недійсним.

Отже, підписавши заяву про приєднання до Умов та правил надання послуги «КУБ», відповідач 1 приєднався і зобов`язався виконувати умови, викладені в Умовах та правилах надання банківських послуг, що фактично складають договір кредиту.

Згідно з ч. 1 ст. 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 174 Господарського кодексу України, господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Відповідно до Витягу з «Умов та правил надання банківських послуг»:

- банк за наявності вільних грошових коштів зобов`язується надати клієнту строковий «Кредит Куб» для фінансування поточної діяльності клієнта, в обмін на зобов`язання клієнта з повернення кредиту, сплати процентів в обумовлені цим договором терміни. Істотні умови кредиту (сума кредиту, проценти за користування кредитом, розмір щомісячного платежу, порядок їх сплати) вказуються в заяві про приєднання до Умов та правил надання послуги «Куб», а також в системі Приват 24. Клієнт приєднується до Послуги шляхом підписання електронним цифровим підписом заяви в системі приват24 або у сервісі «Paperless» або іншим шляхом, що прирівнюється до належного способу укладення сторонами кредитного договору. Кредит також може надаватись шляхом видачі кредитних коштів з наступним перерахуванням на рахунок підприємства-продавця за товари та послуги. Якість послуг має відповідати законодавству України, нормативним актам Національного Банку України, які регулюють кредитні відносини (п.3.2.8.1);

- розмір кредиту, який може бути наданий в рамках послуги, складає від 50000 до 1000000,00 грн. (п.3.2.8.2);

- клієнт доручає банку щомісячно у строки, зазначені в заяві, здійснювати договірне списання з його рахунків, відкритих у банку, на погашення заборгованості за послугою у кількості та розмірі, зазначеному в кредитному договорі. Остаточним терміном погашення заборгованості за кредитом є дата повернення кредиту. Згідно зі ст.ст. 212, 651 ЦК України при порушенні клієнтом будь-якого із зобов`язань, передбачених цим договором, банк на свій розсуд, починаючи з 91-ого дня порушення будь-якого зобов`язання, має право змінити умови договору, встановивши інший термін повернення кредиту. При цьому банк направляє клієнту повідомлення із зазначенням дати терміну повернення кредиту (банк здійснює інформування клієнта на свій вибір або письмово, або через встановлені засоби електронного зв`язку банку та клієнта (системи клієнт-банк, інтернет-клієнт-банк, смс-повідомлення або інших). При непогашені заборгованості за цим договором у термін, зазначений у повідомленні, вся заборгованість за кредитним договором, починаючи з наступного дня від дати зазначеної в повідомленні, вважається простроченою. У разі погашення заборгованості в період до закінчення 90 днів (включно) з моменту порушення будь-якого із зобов`язань, термін повернення кредиту є дата останнього платежу (п.3.2.8.3.1.3);

- за користування послугою клієнт сплачує щомісячно на протязі всього терміну кредиту проценти за користування кредитом в розмірі та згідно графіку, визначених в заяві та тарифах. При несплаті процентів у строк, визначений графіком, вони вважаються простроченими (крім випадків розірвання договору згідно з п.3.2.8.6.2) (п.3.2.8.3.2);

- при порушенні клієнтом будь-якого грошового зобов`язання клієнт сплачує банку проценти за користування кредитом в розмірі, встановленому у заяві. У разі порушення клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права банку, передбаченого п.3.2.8.3.1, клієнт сплачує банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, за кожен календарний день прострочення (п.3.2.8.3.3);

- за користування кредитом у період з дати списання коштів з позикового рахунку до дат погашення кредиту згідно з п.п.3.2.8.1, 3.2.8.3 цього договору клієнт сплачує проценти в розмірі, зазначеному в п.3.2.8.3.2 (п.3.2.8.9.1);

- нарахування прострочених процентів здійснюється щодня, при цьому проценти розраховуються на непогашену частину кредиту за фактичну кількість днів користування кредитними ресурсами, виходячи з 360 днів у році. День повернення кредиту в часовий інтервал нарахування процентів не враховується (п.3.2.8.9.2);

- сплата процентів за користування кредитом здійснюється в дати платежів, зазначені у заяві (п.3.2.8.3.1). Якщо повне погашення кредиту здійснюється в дату, що відрізняється від зазначеної в цьому пункті, то останньою датою погашення процентів, розрахованої від попередньої дати погашення по день фактичного повного погашення кредиту, є дата фактичного погашення кредиту (п. 3.2.8.9.3);

- у разі якщо дата погашення кредиту та/або сплати процентів за користування кредитом, винагороди, неустойки за цим договором припадає на вихідний або святковий день, зазначені платежі повинні бути здійснені в банківський день, що передує вихідному або святковому дню. Банківський день - день, у який банківські установи України відкриті для проведення операцій з переказу грошових коштів із використанням каналів взаємодії з НБУ (п.3.2.8.9.4);

- розрахунок і нарахування процентів за користування кредитом здійснюється у терміни, вказані в заяві кожного місяця, на наступний день після отримання клієнтом кредиту або дня погашення чергової частини боргу і проводиться до повного погашення заборгованості за кредитом на первісну суму кредиту (п.3.2.8.9.7);

- у разі порушення клієнтом будь якого із зобов`язань щодо сплати процентів за користування кредитом та термінів повернення кредиту, передбачених п.п.3.2.8.3.2, 3.2.8.3.1, п.3.2.8.9, 3.2.8.3.1 цього договору, клієнт сплачує банку за кожен випадок порушення пеню, (у % річних) від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу. Сплата пені здійснюється у гривні (п.3.2.8.10.1);

- нарахування неустойки за кожен випадок порушення зобов`язань здійснюється протягом 15 років з дня, коли зобов`язання мало бути виконано клієнтом (п.3.2.8.10.3);

- договір є чинним з моменту підписання клієнтом заяви про приєднання та перерахування банком кредитних коштів на рахунок клієнта. Строк дії договору встановлюється з дня його укладення і до повного виконання сторонами зобов`язань за договором (п.3.2.8.11);

Слід зазначити, що між сторонами виникли відносини кредитування та кредитного обслуговування відповідно до положень глави 71 ЦК України (ст. 1054 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Крім того, згідно пункту 3.2.8.8.2 Умов забезпечення виконання зобов`язань клієнтом - юридичною особою за цим Договором є укладення договору поруки.

Так, між ОСОБА_2 та акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» укладено договір поруки №POR701, шляхом накладення електронного цифрового підпису (АТ КБ «Приватбанк» 02.07.2018, ОСОБА_2 03.07.2018) відповідно до умов якого:

- предмет цього договору є надання поруки поручителем перед кредитором за виконання підприємством ТОВ «Центр Дах», далі - боржник зобов`язань за угодами-приєднання до:

1.1.1 розділу 3.2.8 «Кредит КУБ» «Умови та правила надання банківських послуг», далі, угода 1, по сплаті:

А) процентної ставки за користування кредитом:

- за період користування кредитом згідно угоди 1 - 2% від суми кредиту щомісяця;

- за період користування кредитом згідно п.3.2.8.5.3 угоди 1 - 4% від суми кредиту щомісяця;

Б) кредит в розмірі, що вказаний у угоді 1.

Якщо під час виконання угоди 1 зобов`язання боржника, що забезпечені цим договором збільшуються внаслідок чого збільшується обсяг відповідальності поручителя, поручитель при укладені цього договору дає свою згоду на збільшення зобов`язань за угодою 1 в розмірі таких збільшень. Додаткових узгоджень про такі збільшення з поручителем не потрібні.

1.2 поручитель відповідає перед кредитором за виконання зобов`язань за угодою 1 в тому ж розмірі, що і боржник, включаючи сплату кредиту, процентів, нарахованих за користування кредитом, винагород, штрафів, пені та інших платежів, відшкодування збитків. Згідно цього пункту поручитель відповідає перед кредитором всіма власними коштами та майном, яке належить йому на праві власності.

1.3 поручитель з умовами угоди 1 ознайомлений.

1.5. у випадку невиконання боржником зобов`язань за угодою 1, боржник та поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники.

2.1.2. У випадку невиконання боржником якого-небудь зобов`язання, передбаченого п.1.1 цього договору, кредитор має право направити поручителю вимогу із зазначенням невиконаного(их) зобов`язань. Не направлення кредитором казаної вимоги не є перешкодою та не позбавляє права кредитора звернутись до суду з вимогою виконати взяті на себе поручителем зобов`язання або вимагати від поручителя виконання взятих на себе зобов`язань іншими способами. Поручитель відповідає перед кредитором як солідарний боржник у випадку невиконання боржником зобов`язань за угодою 1, незалежно від факту направлення кредитором поручителю передбаченої даним пунктом вимоги.

4.1 сторони взаємно домовились, що порука за цим договором припиняється через 15 років після укладення цього договору. У випадку виконання боржником та/або поручителем всіх зобов`язань за угодою 1 цей договір припиняє свою дію.

Враховуючи пункт 1.1.1 договору поруки №POR701, сторони договору поруки передбачили, що подальше збільшення відповідальності поручителя внаслідок збільшення розміру зобов`язань за угодою 1 відбувається без згоди поручителя.

Згідно з ст. 559 ЦК України порука припиняється з припиненням забезпеченого нею зобов`язання. У разі зміни зобов`язання без згоди поручителя, внаслідок чого збільшився обсяг відповідальності боржника, такий поручитель несе відповідальність за порушення зобов`язання боржником в обсязі, що існував до такої зміни зобов`язання. Порука припиняється, якщо після настання строку виконання зобов`язання кредитор відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником або поручителем. Порука припиняється у разі переведення боргу на іншу особу, якщо поручитель не погодився забезпечувати виконання зобов`язання іншим боржником у договорі поруки чи при переведенні боргу. Порука припиняється після закінчення строку поруки, встановленого договором поруки. Якщо такий строк не встановлено, порука припиняється у разі виконання основного зобов`язання у повному обсязі або якщо кредитор протягом трьох років з дня настання строку (терміну) виконання основного зобов`язання не пред`явить позову до поручителя. Якщо строк (термін) виконання основного зобов`язання не встановлений або встановлений моментом пред`явлення вимоги, порука припиняється, якщо кредитор протягом трьох років з дня укладення договору поруки не пред`явить позову до поручителя. Для зобов`язань, виконання яких здійснюється частинами, строк поруки обчислюється окремо за кожною частиною зобов`язання, починаючи з дня закінчення строку або настання терміну виконання відповідної частини такого зобов`язання..

Згідно з п. 4.1 договору поруки №POR701, порука за цим договором припиняється через 15 років після укладення цього договору.

Отже, на момент пред`явлення даного позову порука відповідача 2 не є припиненою.

Таким чином, у зв`язку з неналежним виконанням ТОВ «Центр Дах» кредитного договору від 03.07.2018 позивач згідно договору поруки №POR701 має право вимагати від ОСОБА_2 виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором у тому обсязі, що і від ТОВ «Центр Дах».

Згідно приписів статей 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно виписки по рахунку ТОВ «Центр Дах» за період з 10.07.2018 по 16.05.2019, банк належним чином та в повному обсязі виконав взяті на себе зобов`язання згідно Умов, надавши 10.07.2018 відповідачу кредит в розмірі 100 000,00 грн. та 30.11.2018 ще 9 000,00 грн., загалом в сумі 109 000,00 грн.

За приписами ст. 1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" первинним документом вважається документ, який містить відомості про господарську операцію.

У п.42-43 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затверджене постановою Правління НБУ від 04.07.2018 №75 (далі - Положення) зазначено, що підставою для бухгалтерського обліку операцій банку є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються в бухгалтерському обліку за умов дотримання вимог законодавства України про електронні документи та електронний документообіг.

Первинні документи банку (паперові та електронні) залежно від виду операції та типу контрагентів класифікують за такими ознаками: 1) за місцем складання: зовнішні (одержані від клієнтів, державних виконавців та інших банків); внутрішні (оформлені в банку); 2) за змістом: касові; меморіальні (для здійснення безготівкових розрахунків із банками, клієнтами, списання коштів з рахунків та внутрішньобанківських операцій) (п.44 Положення).

Касовими документами оформляються операції з готівкою. Касові документи оформляються відповідно до вимог, визначених нормативно-правовими актами Національного банку України щодо організації касової роботи в банках України (п.45 Положення). Меморіальні документи застосовуються банком для здійснення і відображення в обліку операцій банку і його клієнтів за безготівковими розрахунками відповідно до нормативно-правових актів Національного банку України (п.46 Положення). Внутрішньобанківські операції оформляються меморіальними ордерами та іншими документами, що складаються банком відповідно до вимог нормативно-правових актів Національного банку і внутрішніх процедур банку. Операції, що відображаються за позабалансовими рахунками, також оформляються меморіальними ордерами (п.47 Положення). У первинних документах, на підставі яких здійснюються записи в бухгалтерському обліку, мають зазначатися номери кореспондуючих рахунків за дебетом і кредитом, сума операції, дата виконання, підпис відповідального виконавця, підпис контролера (якщо операція підлягає додатковому контролю), підпис уповноваженої особи (якщо підставою для здійснення операції було відповідне розпорядження)(п.48 Положення). Первинні та зведені облікові документи в паперовій/електронній формі повинні мати такі обов`язкові реквізити: 1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування банку, від імені якого складений документ; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру; 5) посади осіб, відповідальних за здійснення операції та правильність її оформлення; 6) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні операції (п.51 Положення).

Інформація, що міститься в прийнятих для обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку. Регістри синтетичного та аналітичного обліку ведуться на паперових носіях або в електронній формі. Запис у регістрах аналітичного обліку здійснюється лише на підставі відповідного санкціонованого первинного документа (паперового або електронного) (п.57 Положення).

Банк самостійно розробляє форми регістрів синтетичного та аналітичного обліку, які повинні містити назву, період реєстрації операції, прізвища і підписи або інші дані, що дають змогу ідентифікувати осіб, які брали участь у їх складанні (п.58 Положення).

Особові рахунки є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня. Банк забезпечує ведення синтетичного обліку за допомогою рахунків II, III, IV порядків Плану рахунків бухгалтерського обліку банків України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 11 вересня 2017 року за № 89 (зі змінами). Детальна інформація про кожного контрагента та кожну операцію фіксується на рівні аналітичного обліку на аналітичних рахунках. Аналітичні рахунки повинні містити обов`язкові параметри, визначені нормативно-правовими актами Національного банку України. Дані аналітичних рахунків повинні бути тотожними відповідним рахункам синтетичного обліку (п.60 Положення).

Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Порядок, періодичність друкування та форма надання виписок (у паперовій/електронній формі) із особових рахунків клієнтів обумовлюються договором банківського рахунку, що укладається між банком і клієнтом під час відкриття рахунку (п.62 Положення).

Таким чином, належними доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості, а також встановлюють розмір заборгованості, є первинні документи, оформлені відповідно до вимог Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність". Доказом наявності заборгованості у спорах, що виникають з кредитних відносин, є первинний бухгалтерський документ у формі виписки банку по рахунку позичальника, де відображаються усі операції, які відбуваються з коштами.

З огляду на наведене, банківські виписки по ТОВ "Центр Дах" є належними доказами, що підтверджують факт здійснення господарських операцій між банком та позичальником, виконання банком у повному обсязі своїх зобов`язань за кредитним договором, надання відповідачу/позичальнику кредитних коштів у відповідних розмірах та не виконання останнім своїх грошових зобов`язань за зазначеним кредитним договором.

Приписами статті 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як зазначено у статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Як вбачається з виписки по рахунку ТОВ «Центр Дах» за період з 10.07.2018 по 16.05.2019, відповідач у строки, встановлені Умовами та Правилами надання банківських послуг, згідно Тарифів банку, здійснював часткове погашення боргу, в результаті чого станом на 08.05.2019 (за заявлений позивачем період) за відповідачем рахується заборгованість по кредиту в розмірі 50 000,02 грн. (25 000,03 грн. - поточна заборгованість по тілу кредиту та 24 999,99 грн. прострочена заборгованість по тілу кредиту) та по комісії за користування кредитом в розмірі 6 000,00 грн.

Крім того, відповідно до частини 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.

Сторони в анкеті-заяві про приєднання до Умов та правил надання послуги «КУБ» в п.1.6 погодили: у випадку порушення строку погашення заборгованості за кредитом, що зазначений в п.15 цієї заяви, проценти за користування кредитом становлять розмірі 4% на місяць від суми заборгованості.

За користування послугою клієнт сплачує щомісячно на протязі всього терміну кредиту проценти за користування кредитом в розмірі та згідно графіку, визначених в заяві та тарифах. При несплаті процентів у строк, визначений графіком, вони вважаються простроченими (крім випадків розірвання договору згідно з п.3.2.8.6.2) (п.3.2.8.3.2 Умов та правил надання банківських послуг);

При порушенні клієнтом будь-якого грошового зобов`язання клієнт сплачує банку проценти за користування кредитом в розмірі, встановленому у заяві. У разі порушення клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права банку, передбаченого п.3.2.8.3.1, клієнт сплачує банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, за кожен календарний день прострочення (п.3.2.8.3.3 Умов та правил надання банківських послуг).

За користування кредитом у період з дати списання коштів з позикового рахунку до дат погашення кредиту згідно з п.п.3.2.8.1, 3.2.8.3 цього договору клієнт сплачує проценти в розмірі, зазначеному в п.3.2.8.3.2 (п.3.2.8.9.1 Умов та правил надання банківських послуг)

Нарахування прострочених процентів здійснюється щодня, при цьому проценти розраховуються на непогашену частину кредиту за фактичну кількість днів користування кредитними ресурсами, виходячи з 360 днів у році. День повернення кредиту в часовий інтервал нарахування процентів не враховується (п.3.2.8.9.2 Умов та правил надання банківських послуг).

Судом враховано позицію викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 444/9519/12: 1) після спливу визначеного договором строку кредитування чи 2) у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

З огляду на вище наведену позицію Великої Палати Верховного Суду, суд зазначає наступне.

Щодо першої підстави для припинення нарахування відсотків за користування кредитними коштами:

Припис абзацу 2 частини першої статті 1048 ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування.

Відповідно до частини першої статті 251 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. А згідно з частиною другою цієї статті терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.

Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, а термін - календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати (стаття 252 ЦК України). Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору (частина перша статті 631 ЦК України). Цей строк починає спливати з моменту укладення договору (частина друга вказаної статті), хоча сторони можуть встановити, що його умови застосовуються до відносин між ними, які виникли до укладення цього договору (частина третя цієї статті). Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору (частина четверта статті 631 ЦК України). Відтак, закінчення строку договору, який був належно виконаний лише однією стороною, не звільняє другу сторону від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання нею її обов`язків під час дії договору. Поняття «строк виконання зобов`язання» і «термін виконання зобов`язання» охарактеризовані у статті 530 ЦК України. Згідно з приписами її частини першої, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). З огляду на викладене строк (термін) виконання зобов`язання може збігатися зі строком договору, а може бути відмінним від нього, зокрема коли сторони погодили строк (термін) виконання ними зобов`язання за договором і визначили строк останнього, зазначивши, що він діє до повного виконання вказаного зобов`язання.

У цій справі сторони строк договору окремо не визначили, а погодили строк кредитування, - 12 місяців з моменту видачі коштів.

Дослідивши розрахунок процентів за користування кредитом наданий позивачем, судом встановлено, що такий здійснений в межах строку кредитування.

Щодо другої підстави:

Судом встановлено, що АТ КБ «Приватбанк» звертався з повідомленням-вимогою від 24.04.2019 №30.1.0.0/2 - IGAKIKUB06XO9 до позичальника ТОВ «Центр Дах» та ОСОБА_2 , в якому повідомлялось про порушення зобов`язань за кредитним договором та про наявність простроченої заборгованості у загальній сумі 35 178,88 грн. (копія повідомлення залучена до матеріалів справи). Факт скерування зазначеного повідомлення відповідачам підтверджується залученими до матеріалів справи описами вкладення в цінний лист.

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, суд встановив, що позивач звертався з вимогою до відповідачів про погашення лише простроченої заборгованості, а не вимагав повернення всієї суми позики у зв`язку з порушенням відповідачем 1 зобов`язання в порядку ч.2 ст. 1050 ЦК України.

Виходячи з вищевикладеного, судом встановлено, що станом на 08.05.2019 (за заявлений позивачем період) за відповідачем рахується заборгованість по процентам за нарахованих на прострочену заборгованість, згідно п.3.2.8.3.3 та 3.2.8.9.1 в сумі 1900,00 грн.

У зв`язку із простроченням відповідачем грошових зобов`язань за договором, позивач просить суд також стягнути з відповідача пеню в сумі 1818,98 грн., передбачену пунктом 3.2.8.10.1. Умов та правил надання банківських послуг, виходячи з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України від суми заборгованості за кожен день прострочення. Щодо зазначених вимог суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Згідно до визначення частини 3 ст. 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно зі статтею 547 ЦК України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється в письмовій формі.

Пунктом 3.2.8.10.1. Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що у разі порушення клієнтом будь якого із зобов`язань щодо сплати процентів за користування кредитом та термінів повернення кредиту, передбачених п.п.3.2.8.3.2, 3.2.8.3.1, п.3.2.8.9, 3.2.8.3.1 цього договору, клієнт сплачує банку за кожен випадок порушення пеню (у % річних) від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу. Сплата пені здійснюється у гривні.

Відповідно до частини 6 ст. 231 ГК України штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Згідно частини 2 ст. 343 ГК України платник грошових коштів сплачує на користь одержувача цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін, але не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до частини 6 ст. 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Інше встановлене договором, а саме в п.3.2.8.10.3 Умов та правил надання банківських послуг: нарахування неустойки за кожен випадок порушення зобов`язань здійснюється протягом 15 років з дня, коли зобов`язання мало бути виконано клієнтом.

За змістом приписів параграфу 2 глави 49 ЦК України особливість пені у тому, що вона нараховується з першого дня прострочення та доти, поки зобов`язання не буде виконане. Період, за який нараховується пеня за порушення зобов`язання, не обмежується. Її розмір збільшується залежно від тривалості порушення зобов`язання. Тобто, вона може нараховуватись на суму невиконаного або неналежно виконаного грошового зобов`язання (зокрема, щодо повернення кредиту чи сплати процентів за кредитом) протягом усього періоду прострочення, якщо інше не вказано у законі чи в договорі.

Відповідно до вказаних норм закону, перевіривши розрахунок пені, наданий позивачем, суд встановив, що поданий позивачем розрахунок виконано арифметично вірно та у відповідності до чинного законодавства та станом на 08.05.2019 належна до стягнення з відповідача пеня складає 1 818,98 грн.

Враховуючи викладене, а також те, що забезпечені договором поруки №POR701 зобов`язання щодо сплати кредиту, комісії, процентів за користування кредитними коштами та пені не виконані ані боржником, ані поручителем, заявлені вимоги про стягнення з відповідачів як солідарних боржників заборгованості яка утворилася станом на 08.05.2019, за кредитним договором від 03.07.2018 в сумі 59719,00 грн., в тому числі заборгованість за кредитом 50000,02 грн., заборгованість за відсотками 1900,00 грн., заборгованість по комісії - 6000,00 грн., пеня 1818,98 грн. є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

За таких обставин, повно та ґрунтовно дослідивши матеріали справи, перевіривши на відповідність закону та дійсним обставинам справи розрахунки заборгованості, надані позивачем, суд задовольняє позов акціонерного товариства Комерційного Банку «ПриватБанк» повністю та приймає рішення про стягнення солідарно з товариства з обмеженою відповідальністю «Центр Дах» та ОСОБА_2 на користь акціонерного товариства з обмеженою відповідальністю Комерційний банк «Приватбанк» заборгованості за кредитним договором від 03.07.2018, в розмірі 59719,00 грн., що складається з: 50000,02 грн. заборгованість за кредитом; 1900,00 грн. заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, 6000,00 грн. заборгованість за відсотками у вигляді щомісячної комісії; 1818,98 грн. пені.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

До матеріалів справи відповідачами не було додано належних, допустимих та достовірних доказів відповідно до норм ст. ст. 76-79 ГПК України на підтвердження повернення кредитних коштів та сплати процентів за користування кредитом за договором від 03.07.2018 в загальному розмірі 59 719,00 грн.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідачів.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 129, 233, 236-238, 241, 252 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» задовольнити повністю.

2. Стягнути солідарно:

з товариства з обмеженою відповідальністю «Центр Дах» (08140, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Білогородка, вул. Володимирська, буд. 60, офіс 22, код 37367773)

та з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 )

на користь акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (01001, м. Київ, Печерський район, вул. Грушевського, буд. 1 Д, код 14360570)

50 000,02 грн. (п`ятдесят тисяч гривень дві копійки) основного боргу;

1 900,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот гривень нуль копійок) процентів,

6 000,00 грн. (шість тисяч гривень нуль копійок) процентів у вигляді щомісячної комісії,

1 818,98 грн. (одна тисяча вісімсот вісімнадцять гривень дев`яносто вісім копійок) пені,

1 921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня нуль копійок ) судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст. ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення підписано 12.09.2019.

Суддя О.В. Конюх