УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

03.09.2019Справа № 910/11759/19

Суддя Господарського суду міста Києва Гулевець О.В., розглянувши

позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, будинок 1Д, ідентифікаційний код 14360570)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАРГРАНТ" (04071, м. Київ, ВУЛИЦЯ ЩЕКАВИЦЬКА, будинок 37/48, квартира 1, ідентифікаційний код 39020789)

ОСОБА_1

про стягнення 118351,41 грн.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАРГРАНТ" та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором від 29.12.2018 в розмірі 118351,41 грн., з яких: 113985,47 грн. - заборгованість за кредитом; 427,34 грн. - заборгованість за відсотками, 3600,00 грн. - заборгованість по комісії, 338,60 грн. - заборгованість по пені.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення даного позову без руху, з огляду на наступне.

Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В позовній заяві позивач зазначає, що у відповідача-1 існує заборгованість по відсоткам за користування кредитом у розмірі 427,34 грн. та заборгованість по комісії у сумі 3600,00 грн. Разом з тим, позивачем не надано доказів, які підтверджують заборгованість по процентам та комісії, зокрема банківські виписки по нарахованим процентам та комісії.

У відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Доданий до позовної заяви розрахунок заборгованості за договором від 29.12.2018 не може вважатись обґрунтованим, оскільки з даного розрахунку не вбачається на яку суму нараховувались відсотки за користування кредитом, пеня та комісія, не обґрунтовано дати початку та закінчення розрахунку та не зазначено період протягом якого періоду здійснено таке нарахування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно із ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Пунктом 19 Правил надання послуг поштового зв`язку визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Згідно з п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Отже, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердження, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Таким чином, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися не лише описи вкладення, а й чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

Однак, в порушення наведених вимог, позивач надав лише копію фіскального чеку та не надав накладну (службовий чек). Більш того, додані описи вкладення у цінний лист на ім`я відповідачів не містять номеру поштового відправлення, у зв`язку із чим, суд позбавлений можливості перевірити направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на адреси відповідачів та направлення листа з даними описами вкладення.

З урахування наведеного, додані до позову описи та чек не є належними доказами надсилання відповідачам копій позовної заяви і доданих до неї документів.

Отже, позивачу слід усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом:

надання пояснень та доказів, що підтверджують заборгованість по нарахованим процентам та комісії;

надання належних доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача;

надання обґрунтованого розрахунку пені, комісії та відсотків за користування кредитом окремо із зазначенням сум боргу, на які здійснюються нарахування, дати початку та закінчення розрахунку, періоду нарахування, сум часткового виконання боржником свого грошового зобов`язання

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 162, ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Гулевець