ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

05.09.2019м. ДніпроСправа № 904/2713/19

Суддя господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г. розглянувши матеріали заяви Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 №77-2938-вих.19 від 03.09.2019р. про вжиття заходів забезпечення позову у справі

за позовом Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 Прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Класика", м. Дніпро

про стягнення безпідставно збережених коштів орендної плати у розмірі 2257642грн.96коп. за використання земельної ділянки за відсутності правовстановлюючих документів.

ОСОБА_1 .

ВСТАНОВИВ: Дніпропетровська місцева прокуратура №4 Прокуратури Дніпропетровської області звернулась в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Класика» з позовом про стягнення безпідставно збережених коштів орендної плати у розмірі 2257642грн.96коп. за використання земельної ділянки за відсутності правовстановлюючих документів.

Разом із позовом було подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна, який належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Класика», - будівлі і споруди, розташовані за адресою: м. Дніпро, Шаховий проїзд, 8, реєстраційний номер майна 101.

Ухвалами Господарського суду Дніпропетровської області від 27.06.2019р. позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17.07.2019р., а також відмовлено в задоволенні заяви Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 Прокуратури Дніпропетровської області про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.07.2019р. суд вирішив відкласти підготовче судове засідання на 06.08.2019р.

Відповідач явку свого представника у судове засідання не забезпечив, про причину неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся Господарським судом Дніпропетровської області належним чином, додаткових документів не надав, що підтверджується матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.08.2019р. суд продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів та відклав підготовче засідання на 27.08.2019р.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.08.2019р. закрите підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 11.09.2019р.

На адресу суду 04.09.2019р. надійшла заява Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 №77-2938-вих.19 від 03.09.2019р. про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, розміщені на банківських рахунках ТОВ «Класика», які стануть відомі при виконанні ухвали суду, в межах суми стягнення.

Стаття 140 Господарського процесуального кодексу України визначає, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Обґрунтовуючи наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову, Дніпропетровська місцева прокуратура №4 послалась на розмір заборгованості становить половину гранично допустимого доходу, відсутність ведення господарської діяльності на належному об`єкті нерухомого майна, недбале ставлення до об`єкту нерухомого майна та земельної ділянки.

Суд зазначає, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Підставою для вжиття заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення про те, що невжиття заходів до забезпечення позову у подальшому утруднить або зробить неможливим виконання рішення господарського суду у разі задоволення заявлених вимог. Відтак, забезпечення позову у господарському процесі застосовується з метою забезпечення реального виконання судового рішення у справі.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Стаття 129 Конституції України відносить до основних засад судочинства змагальність сторін.

За загальним правилом обов`язок доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. Обов`язок доказування та подання доказів розподіляється між сторонами, виходячи з того, хто посилається на юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Відповідно до положень статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ч.1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч.1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Зі змісту заяви Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 №77-2938-вих.19 від 03.09.2019р. про вжиття заходів забезпечення позову реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову не вбачається.

Саме лише посилання на наявність суми коштів, безпідставно збережених відповідачем, та звернення до господарського суду з позовом про її стягнення, не є достатньою підставою для вжиття заходів забезпечення позову.

Потенційна можливість ухилення Товариства з обмеженою відповідальністю «Класика» від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову.

Разом із тим, заявником не надано суду жодних доказів того, що боржник має намір ухилитися від виконання рішення суду, чи доказів які б підтверджували існування фактичних обставин, з якими пов`язується необхідність вжиття заходів до забезпечення позову, про застосування яких просить Дніпропетровська місцева прокуратура №4.

За таких обставин суд не вбачає підстав для задоволення заяви Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 №77-2938-вих.19 від 03.09.2019р. про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, розміщені на банківських рахунках ТОВ «Класика», які стануть відомі при виконанні ухвали суду, в межах суми стягнення.

Керуючись статтями 73, 74, 76, 79, 86, 136 - 140, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 №77-2938-вих.19 від 03.09.2019р. про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, розміщені на банківських рахунках ТОВ «Класика», які стануть відомі при виконанні ухвали суду, в межах суми стягнення.

Ухвала набирає законної сили 05.09.2019р. та може бути оскаржена у порядку та у строки, визначені статтями 255, 256 і підпунктом 17.5 пункту 17 Розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Р.Г. Новікова