УХВАЛА

м. Київ

28.08.2019Справа № 910/8154/19

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до 1. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 )

2. ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 )

3. ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 )

За участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів:

1. ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 )

2. Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕСТЕТ ПРАЙМ БУД" (02191, м. Київ, вул. Ревуцького, буд. 15, оф. 10)

про стягнення 600 000, 00 доларів США за Попереднім Договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕСТЕТ ПРАЙМ БУД"

Суддя Літвінова М.Є.

Представники учасників справи:

Від позивача: ОСОБА_7;

Від відповідача 1: не з`явився;

Від відповідача 2: не з`явився;

Від відповідача 3: не з`явився;

Від третьої особи 1: ОСОБА_8;

Від третьої особи 2: Чуба Р.В.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач - 1), ОСОБА_3 (далі - відповідач - 2), ОСОБА_4 (далі - відповідач -3) про стягнення авансу у розмірі 600 000, 00 доларів США за Попереднім Договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕСТЕТ ПРАЙМ БУД".

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідачами 1-3 було порушено п.1.1 Попереднього Договору купівлі - продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕСТЕТ ПРАЙМ БУД" від 22.04.2019 у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідачів солідарно суму авансу у вказаному вище розмірі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.07.2019 у справі № 910/8154/19 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху; встановлено позивачу строки та спосіб усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк позивачем були усунуті недоліки, вказані в ухвалі Господарського суду міста Києва від 04.07.2019 у справі № 910/8154/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.07.2019 відкрито провадження у справі № 910/8154/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, на підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - ОСОБА_5 та Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕСТЕТ ПРАЙМ БУД", підготовче засідання призначено на 12.08.2019 року.

16.07.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.07.2019 у справі № 910/8154/19 відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

29.07.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації надійшла відповідь на запит, з якого вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 з 18.10.1994 року по теперішній час зареєстровані за адресою: АДРЕСА_4 .

05.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи - 1 надійшли пояснення по справі.

05.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача - 2 надійшла заява про передачу справи до місцевого районного суду для розгляду в порядку цивільного судочинства.

07.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника третьої особи - 2 надійшли пояснення.

07.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації надійшла відповідь на запит, з якого вбачається, що ОСОБА_5 з 29.07.1997 року по теперішній час зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 , приватний будинок.

09.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача -1 надійшов відзив на позовну заяву.

09.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача -2 надійшов відзив на позовну заяву.

09.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача -3 надійшов відзив на позовну заяву.

09.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовчому засіданні 12.08.2019 представник позивача подав пояснення щодо клопотання відповідача -2 про передачу справи за підсудністю, в якому просив відмовити в його задоволенні.

Представники відповідачів 1-3 у підготовче засідання не з`явились.

Судом у підготовчому засіданні 12.08.2019 постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання у зазначеній справі до 28.08.2019, яку занесено до протоколу судового засідання.

15.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2019 заяву про забезпечення позову задоволено частково.

22.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про виправлення технічних описок в ухвалі Господарського суду міста Києва від 19.08.2019, а саме: вірного зазначення кадастрових номерів земельних ділянок: №, № :13:009:0049, :13:011:0001, :13:010:0018, :13:010:0019 замість :03:009:0049, :03:011:0001, :03:010:0018, :03:010:0019 та вірного зазначення адреси належного ОСОБА_4 майна, а саме с. Підгірці, замість Підгірні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.08.2019 виправлено описки, допущені в ухвалі Господарського суду міста Києва від 19.08.2019 у справі № 910/8154/19.

23.08.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-3 надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

27.08.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву.

Суд з`ясовує думку представників учасників справи щодо заяви про передачу справи на розгляд іншому суду.

Представник позивача заперечив щодо задоволення заяви про передачу справи на розгляд іншому суду, вирішення питання щодо відкладення підготовчого засідання залишив на розсуд суду.

У підготовчому засіданні 28.08.2019 судом розглянуто заяву відповідача - 2 про передачу справи на розгляд до районного суду міста та вирішено відмовити в її задоволенні, з огляду на наступне.

Обґрунтовуючи заяву про передачу справи № 910/8154/19 за підсудністю до районного суду заявник зазначає, що предметом позовних вимог є стягнення грошових коштів за попереднім Договором купівлі - продажу частки в статутному капіталі ТОВ «Естет Прайм Буд», який було укладено між фізичною особою ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , позивач та відповідач є фізичними особами, а тому за твердженнями відповідача -2 спір, який розглядається Господарським судом м. Києва не підлягає вирішенню в господарських судах та підлягає передачі для розгляду до районного суду.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних та юридичних осіб, державних і суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства - цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У рішенні від 22 грудня 2009 року у справі «Безимянная проти Росії» (заява № 21851/03) ЄСПЛ наголосив, що «погоджується з тим, що правила визначення параметрів юрисдикції, що застосовуються до різних судів у рамках однієї мережі судових систем держав, безумовно, розроблені таким чином, щоб забезпечити належну реалізацію правосуддя. Заінтересовані держави повинні очікувати, що такі правила будуть застосовуватися. Однак ці правила або їх застосування не повинні обмежувати сторони у використанні доступного засобу правового захисту».

Судова юрисдикція - це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі встановленого законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Юрисдикційність спору залежить від характеру спірних правовідносин, правового статусу суб`єкта звернення та предмета позовних вимог, а право вибору способу судового захисту належить виключно позивачеві.

За змістом статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у спосіб, що встановлений законом або договором, чи іншим способом, що є ефективним та не суперечить закону.

В порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б однією зі сторін є фізична особа, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне, а по-друге - суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

Критеріями розмежування між справами цивільного та господарського судочинства є одночасно суб`єктний склад учасників процесу та характер спірних правовідносин.

Господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів; справи у спорах, що виникають з правочинів щодо акцій, часток, паїв, інших корпоративних прав в юридичній особі, крім правочинів у сімейних та спадкових правовідносинах; й інші справи у спорах між суб`єктами господарювання (частина перша статті 20 ГПК України).

Предметом позову у справі № 910/8154/19 є стягнення солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 суми авансу у розмірі 600 000, 000 доларів США, сплаченого за Попереднім Договором купівлі - продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Естет Прайм Буд" ().

Хоч між ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 (продавці) та ОСОБА_1 (покупцем) було укладено Попередній Договір купівлі - продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Естет Прайм Буд" і виникли правовідносини за цивільно-правовим договором, однак позивач (покупець) зобов`язався купити частку в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕСТЕТ ПРАЙМ БУД", як визначено в п. 1.1. Попереднього Договору купівлі - продажу, а тому цей договір стосується набуття корпоративних прав.

З урахуванням наведених норм процесуального права, правовідносини, які виникли між сторонами у справі, є господарсько - правовими, спір підлягає розгляду за правилами господарського судочинства, а тому у задоволенні заяви відповідача -2 про передачу справи за підсудністю до районного суду слід відмовити.

Керуючись статтями 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва ,-

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви відповідача - 2 про передачу справи за підсудністю до місцевого районного суду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту 28.08.2019 року та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 02.09.2019 року.

Суддя М.Є. Літвінова