ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2019м. ДніпроСправа № 904/2524/19

за позовом Фонду державного майна України, м. Київ

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Енергоінвест", м. Дніпро

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ФГІ", м. Дніпро

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство "Дніпровський машинобудівний завод" м. Дніпро

про розірвання договору купівлі-продажу та повернення пакета акцій

Суддя Золотарьова Я.С.

Секретар судового засідання Сергієнко М.О.

Представники:

від позивача: Дорофєєва Т.А., дов. 118 від 25.03.2019, представник;

від відповідача - 1: Соколов А.О., дов. б/н від 19.07.2019, адвокат.

від відповідача - 2: не з`явився;

від третьої особи: Соколов А.О., дов. б/н від 14.02.2019, адвокат;

присутня особа: Пилюк Я.Е.

ПРОЦЕДУРА

Фонд Державного майна України звернувся до господарського суду Дніпропетровської області із позовом до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Енергоінвест" та відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ФГІ" і просить суд:

- розірвати договір від 03.07.2013 № КПП-600 купівлі-продажу пакета акцій Публічного акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний завод", що підлягав продажу за конкурсом, укладений між Фондом державного майна України та Товариством з обмеженою відповідальністю "Вест Енергоінвест";

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "ФГІ" списати з рахунка Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Енергоінвест" № 030124 пакет акцій Публічного акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний завод" у кількості 35 652 250 штук простих іменних акцій, випущених у бездокументарній формі, що становить 25% статутного капіталу Публічного акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний завод" та зарахувати на рахунок Держави України.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 09.07.2019 та залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство "Дніпровський машинобудівний завод".

09.07.2019 представник відповідача-1 подав клопотання про закриття провадження у справі.

Відповідач-1 у клопотання про закриття провадження у справі зазначає, що оскільки 27.09.2016 Господарським судом Дніпропетровської області ухвалено рішення по справі № 904/6467/16 за позовом Фонду державного майна України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Енергоінвест", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Публічне акціонерне товариство "Дніпровський машинобудівний завод" про розірвання договору купівлі-продажу від 03.07.2012 № КПП-600 та повернення пакета акцій, тому справи № 904/6467/16 та № 904/2524/19 фактично є справами між тими самими сторонами, про той самий предмет спору і з тих самих підстав.

01.08.2019 представник позивача подав заперечення проти клопотання відповідача - 1 про закриття провадження у справі. Заперечуючи проти клопотання позивач зазначає, що підстави у справі №904/6467/19 та цій справі є різними, тобто позивач звернувся з новими підставами позову які обумовлені іншими обставинами.

Суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача-1, з огляду на таке.

Підставою для звернення позивачем з позовом у справі №904/6467/16 був Акт поточної перевірки виконання умов договору від 03.09.2015. Зазначеним актом встановлено невиконання відповідачем умов підпункту б п. 11.3.1. укладеного сторонами договору.

Натомість підставою для звернення по цій справі є Акт поточної перевірки від 01.03.2018. Зазначеним актом встановлено невиконання відповідачем умов пунктів 11.1, 11.3.1, 11.3.3, 13, 14 договору від 03.07.2012 № КПП-600.

До того ж, у розгляді судової справи №904/6467/16 як відповідач не приймав участь відповідач 2 ТОВ «ФГІ».

Відтак, підстави звернення до суду із позовними заявами у цих судових справах є різними, склад сторін також не співпадає, а тому клопотання відповідача 1 про закриття провадження у справі задоволенню не підлягає.

09.07.2019 представник третьої особи подав письмові пояснення щодо позову.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 09.07.2019 відкладено підготовче засідання на 30.07.2019.

19.07.2019 представник відповідача-2 подав відзив на позов, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

26.07.2019 представник відповідача-1 подав відзив на позов, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2019 відкладено підготовче засідання на 13.08.2019.

01.08.2019 представник позивача подав відповідь на пояснення третьої особи, відповідь на відзив та клопотання про витребування доказів. Позивач просить витребувати у відповідачів інформацію про депозитарну установу, власника та номер рахунку в цінних паперах, на якому зберігається пакет акцій АТ «ДМЗ», що належить відповідачу 1.

Клопотання обґрунтовано тим, що така інформація необхідна для залучення належного відповідача у випадку, якщо спірний пакет акцій обліковується на рахунках іншої особи ніж відповідач 2. Позивач зазначає, що ним було надіслано запити до відповідачів про самостійного отримання відповідного доказу, але відповідачі такої інформації та доказів йому не надали.

Суд відхилив клопотання позивача про витребування доказів, оскільки відповідач 1 запевнив про добровільне надання цих доказів на наступне судове засідання. В подальшому докази, які просив витребувати позивач, були надані відповідачем 1 до матеріалів справи.

13.08.2019 представник третьої особи подав пояснення щодо відповіді позивача на пояснення третьої особи.

13.08.2019 представник відповідача-1 подав заперечення щодо відповіді позивача на відзив та пояснення третьої особи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.08.2019 відкладено підготовче засідання на 28.08.2019.

28.08.2019 представник позивача подав додаткові пояснення по справі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.08.2019 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті на 04.09.2019.

04.09.2019 у судовому засіданні оголошено перерву на 05.09.2019, оскільки було задоволено усне клопотання представника позивача про таку перерву.

05.09.2019 розглянуто справу по суті: заслухано виступи позивача, відповідача-1 та третьої особи, встановлено обставини справи та досліджено докази, наявні у матеріалах справи. Під час судових дебатів, позивач просив позов задовольнити з підстав, викладених у поданих ним заявах по суті спору, відповідач-1 просив позов залишити без задоволення, з підстав, викладених у заявах поданих ним по суті спору.

Технічна фіксація судового процесу здійснювалася на носій CD-R №1010827АЕ35691.

У судовому засіданні 05.09.2019 у нарадчій кімнаті ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням вступної та резолютивної частини.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача, викладена у позові

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що представниками позивача було проведено перевірку виконання відповідачем 1 умов договору, про що було складено акт поточної перевірки від 01.03.2018. Зазначеним актом встановлено невиконання відповідачем умов пунктів 11.1, 11.3.1, 11.3.3, 13, 14 договору від 03.07.2012 № КПП-600.

Пункт 11.1 договору - покупець зобов`язаний забезпечити погашення кредиторської заборгованості товариства, а саме: по розстрочених податкових зобов`язаннях з податку на землю у сумі 10791,216 тис. грн. та зобов`язаннях перед Пенсійним фондом у сумі 2 016,0 тис. грн. у терміни, визначені відповідно договорами та рішенням про розстрочення.

Покупець зобов`язаний забезпечити у межах корпоративних в економічній діяльності товариства - недопущення появи нової простроченої заборгованості товариства за платежами до бюджетів усіх рівнів та заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування прав (підпункт "б" пункту 11.3.1 договору); у соціальній діяльності товариства недопущення утворення простроченої заборгованості підприємства перед працівниками із заробітної плати (підпункт "а" пункту 11.3.3 договору)

Пункт 13 договору - покупець зобов`язується надавати продавцю на його запити та у визначені ним строки необхідні матеріали, відомості, документи щодо виконання умов Договору.

Пункт 14 договору - покупець у разі зміни свого місцезнаходження та банківських реквізитів повинен повідомити про це продавця протягом 5 робочих днів.

Наслідком невиконання цих пунктів договору є на думку позивача його розірвання та повернення пакету акцій, який є предметом спірного договору у власність держави.

Позивач ґрунтує свої вимоги до відповідача 1 на статтях 525, 526, 530, 610, 611, 651 Цивільного кодексу України, статті 27 Закону України "Про приватизацію державного майна".

Вимоги до відповідача 2 обґрунтовані тим, що у разі розірвання договору, саме на відповідача 2, як зберігача спірного пакета акцій буде покладено обов`язок щодо повернення його у власність держави в особі позивача.

Позиція відповідача-1, викладена у відзиві

Відповідач-1 зазначає, що позивачем було порушено порядок проведення перевірки. Так, зокрема було порушено пункт 2.2 Порядку контролю №631 відповідно до якого про перевірку належить повідомити письмово не пізніше ніж за 10 календарних днів до початку її проведення шляхом направлення рекомендованого листа відповідачу 1, третій особі та її профспілковому комітету.

Крім того, відповідач-1 вказує, що у Акті є посилання на документи, які були отримані позивачем поза межами проведеної перевірки, а саме інформація Державної податкової інспекції у Чечелівському районі м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області. (лист від 27 грудня 2017 року №3484/04-66-10-20), за отримання якої позивач звернувся лише 04 грудня 2017 року, тобто фактично поза строком здійснення перевірки.

Також, відповідач-1 звертає увагу на те, що Акт не містить підписів від імені відповідача 1, третьої особи та її профспілкового комітету. Запис про відмову від такого підписання також відсутній.

До того ж на думку відповідача 1 позивач всупереч пункту 2.4 Порядку зробив висновок щодо невиконання ним пунктів 11.3.1 (підпункт «б») та пункту 11.3.3 (підпункт «а») не враховуючи, чи мав можливість відповідач 1 у межах належних йому корпоративних прав забезпечити їх виконання.

Позиція відповідача-2, викладена у відзиві

Відповідач-2 вважає його залучення як співвідповідача необґрунтованим, оскільки у разі задоволення позовних вимог, повернення пакету акцій у власність держави в особі Фонду здійснюватиметься виключно такими обліковими операціями:

- списання прав на ціні папери - облікова операція, яка відображає визначену кількість депозитарних активів, за якими Центральний депозитарій, депозитарна установа здійснювали депозитарний облік, та зменшення кількості цінних паперів, прав та цінні папери на рахунку в цінних паперах клієнта, депонента та таку саму кількість. Підставою для здійснення депозитарної операції є розпорядження ТОВ "Вест Енергоінвест" депозитарній установі ТОВ "ФГІ" про списання прав на цінні папери;

- зарахування прав на цінні папери - зарахування - облікова операція, яка відображає уведення до системи депозитарного обліку Центрального депозитарію, депозитарної установи визначеної кількості депозитарних актів та зменшення кількості цінних паперів, прав та цінні папери на рахунку в цінних паперах клієнта, депонента та таку саму кількість. Підставою для здійснення депозитарної операції є розпорядження Фонду державного майна України депозитарній установі АБ "Укргазбанк" про зарахування прав на цінні папери.

Також відповідач 2 зазначає, що ним не порушувались права позивача.

Позиція позивача, викладена у відповіді на відзив відповідача-2

Позивач вважає, що у випадку задоволення позовних вимог судове рішення у цій справі вплине на права та обов`язки ТОВ "ФГІ", оскільки вказаним рішенням буде зобов`язано останнього здійснити певні облікові операції, тому обраний позивачем спосіб захисту щодо залучення ТОВ "ФГІ" в якості відповідача-2 забезпечить відновлення порушеного права.

Позиція третьої особи, викладена у поясненнях

Третя особа проти позовних вимог заперечує. Вказує на те, що позивач не надав доказів на підтвердження того, що відповідач-1 є податковим агентом або представником АТ "Дніпровський машинобудівний завод" з питань виконання податкового обов`язку. Тому доводи позивача про те, що відповідачем 1 порушено пункти 11.1 та 11.3.1 договору не заслуговують на увагу. Також відповідач 1 позбавлений можливості завадити утворенню заборгованості з заробітної плати працівникам третьої особи, оскільки саме на роботодавця покладено обов`язок сплачувати заробітну плату відповідно до вимог Закону України «Про оплату праці».

Третя особа вказує, що відповідач 1 може впливати на поточну фінансово-господарську діяльність третьої особи лише шляхом прийняття участі у загальних зборах та голосування певним чином на таких зборах.

На думку третьої особи позивачем не доведено істотності порушення відповідачем 1 договору, а порушення відповідачем 1 зазначених у Акті пунктів договору не є безумовною підставою для його розірвання.

В частині процедури проведення перевірки позиція третьої особи збігається з позицією відповідача 1.

Позиція позивача, викладена у відповіді на пояснення третьої особи

Позивач зазначає, що відповідач-1 міг та повинен був вчинити всі необхідні та можливі дії щодо виплати податкового боргу третьої особи, зокрема, шляхом внесення на розгляд загальних зборів зазначеного питання, а також питання щодо розподілу доходів товариства тощо.

На думку позивача в цьому полягала бездіяльність з боку відповідача 1. Позивач зазначає, що до складу наглядової ради третьої особи входить і представник відповідача 1, який також мав можливість впливати на діяльність третьої особи.

Крім цього позивач вказує, що обов`язки, передбачені договором, покладені на відповідача 1 не як на податкового агента, а як на акціонера товариства.

Також позивач звертає увагу суд на ту обставину, що у Акті перевірки міститься запис про відмову власника та представника покупця від його підписання.

Позивач вказує на те, що на його запити відповідач 1 запитувані документи не надав, що є порушенням пункту 13 договору.

Позивач зазначає що перевірку було здійснено як безпосередньо на об`єкті приватизації, так і шляхом документального контролю.

Позиція відповідача-1, викладена у запереченнях на відповідь на відзив та пояснення третьої особи

Відповідач-1 звертає увагу суду на те, що оскільки він як акціонер має лише корпоративні права відносно третьої особи, та не є власником або розпорядником відомостей первинного бухгалтерського обліку акціонерного товариства. Відповідно відповідач 1 позбавлений можливості самостійно сплачувати податкові зобов`язання, податковий борг та інші фінансові зобов`язання замість третьої особи.

Позиція третьої особи, викладена у поясненнях щодо відповіді на пояснення третьої особи

Третя особа зазначає, що доводи позивача про проведення документального контролю за виконанням умов договору є безпідставними, оскільки не відповідають законодавству України та спростовуються матеріалами справи.

Крім того, третя особа вказує на те, що позивач безпідставно посилається на протокол загальних зборів акціонерів АТ ДМЗ від 25.04.2018, оскільки ці загальні збори відбувались фактично після здійснення перевірки і у Акті перевірки, наслідком складання якого є вказаний позов про вказані протоколи загальних зборів не згадується.

Позиція позивача викладена у додаткових поясненнях

Позивач зазначає, що строки проведення перевірки не було порушено, оскільки перевірка була проведена в період, зазначений у повідомленні від 10.11.2017 № 10-4-21176.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

03.07.2012 між Фондом державного майна України (позивач-продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю ВЕСТ ЕНЕРГОІНВЕСТ (відповідач 1-покупець) було укладено договір № КПП-600 купівлі-продажу пакета акцій Публічного акціонерного товариства Дніпровський машинобудівний завод за конкурсом (арк.с.46).

За умовами договору продавець зобов`язується передати у власність покупцю пакет акцій Публічного акціонерного товариства Дніпровський машинобудівний завод, розташованого за адресою: вулиця Будівельників, 34, місто Дніпропетровськ, Україна, 49055, а покупець зобов`язується сплатити за вказаний пакет акцій ціну пакета акцій, прийняти цей пакет акцій і виконати обов`язки, передбачені договором.

Відповідно до пункту 1 договору, предметом договору є пакет акцій Публічного акціонерного товариства Дніпровський машинобудівний завод кількістю 35 652 250 штук простих іменних акцій, випущених у бездокументарній формі, що становить 25% статутного капіталу, номінальною вартістю однієї акції 0,25 гривні та номінальною вартістю пакета акцій 8 913 062,50 грн. (згідно з уточненим планом розміщення акцій товариства, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 31.01.2012 № 158), який за результатами конкурсу продано за 14 521 000 грн.

Згідно з пунктом 7 договору, передача пакета акцій продавцем покупцю здійснюється протягом трьох робочих днів від дати надходження всіх коштів, сплачених за пакет акцій, на рахунок продавця, а у випадках, в яких необхідне отримання дозволу на концентрацію суб`єктів господарювання - протягом трьох робочих днів після надходження коштів, сплачених за пакет акцій, та одержання дозволу Антимонопольного комітету України (адміністративної колегії Антимонопольного комітету України) і засвідчується актом приймання-передавання пакета акцій товариства, який підписується сторонами договору.

На виконання умов договору, 21.08.2012 продавець передав, а покупець прийняв пакет акцій Публічного акціонерного товариства Дніпровський машинобудівний завод кількістю 35 652 250 штук простих іменних акцій, випущених у бездокументарній формі, що становить 25% статутного капіталу товариства, що підтверджується актом № 438 приймання-передавання пакета акцій Публічного акціонерного товариства Дніпровський машинобудівний завод від 21.08.2012 (арк.с.50).

Пакет акцій сплачено відповідачем у повному обсязі на суму 14 521 000 грн., що не заперечується сторонами.

Відповідно до пункту 8 договору, кожна сторона зобов`язується виконувати обов`язки, покладені на неї договором, сприяти іншій стороні у виконанні її обов`язків та має право вимагати від іншої сторони виконання належним чином її обов`язків.

Пунктом 21 договору встановлено, що продавець (позивач) має право перевіряти дотримання покупцем умов договору протягом періоду, передбаченого чинним законодавством України, як шляхом запитів до покупця щодо виконання умов договору, так і шляхом перевірок безпосередньо у товаристві.

20 листопада 2017 року позивачем було видано Наказ №1752 "Про проведення перевірки виконання умов договору купівлі-пакета акцій публічного акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний 03.07.2012 №КПП-600" (арк. с. 58).

У пункті 1 Наказу зазначено здійснити безпосередньо на об`єкті приватизації перевірку виконання умов спірного договору.

Тобто Наказ було видано за 7 календарних днів до початку перевірки.

Повідомлення позивача про проведення з 27 листопада 2017 року по 30 листопада 2017 року перевірки стану виконання умов договору було направлено відповідачу 1 листом Фонду державного майна України №10-45-21176 від 10.11.2017 (арк. с. 60), але це повідомлення було видано на виконання Наказу №1581 від 19.10.2017, а не на виконання Наказу №1752 від 20 листопада 2017.

4 грудня 2017 позивач звернувся з запитом до Державної податкової інспекції у Чечелівському районі м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області. Позивач просив надати інформацію щодо податкового боргу ПАТ «ДМЗ».

Відповідь на вказаний запит було отримано позивачем 27 грудня 2017 листом №3484/04-66-10-20, у якому було вказано про те, що станом на 01.12.2017 ПАТ «ДМЗ» (третя особа у справі) має податковий борг в сумі 15648,0 тис. грн..; у тому числі земельний податок 15395,1 тис. грн; податок на нерухоме майно у сумі 100,7 тис. грн.; податок на доходи фізичних осіб у сумі 116,9 тис. грн.; податок на додану вартість у сумі 35,3 тис. грн.

Акт поточної перевірки було складено та підписано позивачем 01 березня 2018 у м. Києві. Підписи представника відповідача 1 та третьої особи у Акті відсутні, але вказано про те, що від підписів вони відмовились. Вказаний напис про відмову від підпису не скріплено підписами представників фонду, які проводили перевірку ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ). Відомості про те, чи ознайомлено з вказаним Актом голову профспілкового комітету також відсутні.

Актом поточної перевірки встановлено невиконання відповідачем умов договору, а саме: абзацу 2 пункту 11.1 договору, підпункт "б" пункту 11.3.1 договору, підпункт "а" пункту 11.3.3 договору, пункт 13 договору, пункт 14 договору.

Згідно з абзацем 2 пункту 11.1 договору, покупець зобов`язаний забезпечити погашення кредиторської заборгованості товариства, а саме: по розстрочених податкових зобов`язаннях з податку на землю у сумі 10791,216 тис. грн. та зобов`язаннях перед Пенсійним фондом у сумі 2 016,0 тис. грн. у терміни, визначені відповідно договорами та рішенням про розстрочення.

Відповідно до підпункту "б" пункту 11.3.1 договору, покупець зобов`язаний забезпечити у межах корпоративних прав придбаних за договором купівлі-пролажу пакета акцій ПАТ Дніпровський машинобудівний завод, що укладений за результатами конкурсу: в економічній діяльності товариства: недопущення появи нової простроченої заборгованості товариства за платежами до бюджетів усіх рівнів та заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Згідно з підпунктом "а" пункту 11.3.3 договору, у соціальній діяльності товариства недопущення утворення простроченої заборгованості підприємства перед працівниками із заробітної плати;

Пунктом 13 договору передбачено, що покупець зобов`язується надавати продавцю на його запити та у визначені ним строки необхідні матеріали, відомості, документи щодо виконання умов Договору;

Пунктом 14 договору встановлено, що покупець у разі зміни свого місцезнаходження та банківських реквізитів повинен повідомити про це продавця протягом 5 робочих днів.

Відповідальність покупця (відповідача 1) встановлена у пунктах 22-30 договору.

Так відповідно до пункту 24 договору у разі розірвання договору у зв`язку з невиконанням інвестиційних зобов`язань (грошових зобов`язань), визначених пунктом 11.1, частково внесені кошти не повертаються.

Невиконання покупцем зобов`язань, визначених у підпунктах а), б), в), г) пункту 11.3.5 є підставою для розірвання договору.

Пунктом 29 договору визначено, що у разі невиконання покупцем зобов`язань за договором продавець має право в установленому законодавством порядку порушити питання про його розірвання та повернення пакета акцій за актом приймання-передавання у державну власність.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо дотримання позивачем порядку проведення перевірки

Право проводити перевірку дотримання покупцем умов договору передбачено статтею 27 Закону України «Про приватизацію державного майна» та пунктом 21 договору, у якому визначено, що продавець (позивач) має право перевіряти дотримання покупцем (відповідач 1) умов договору протягом періоду, передбаченого чинним законодавством України, як шляхом запитів до покупця, так і шляхом перевірок безпосередньо у товаристві.

Порядок проведення перевірки на час її проведення було врегульовано Порядком контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації державними органами приватизації, затвердженого наказом Фонду Державного майна України №631 від 10.05.2012 та зареєстрованому у Міністерстві юстиції України 24 травня 2012 р. за N 815/21127 (надалі -Порядок). Вказаний порядок втратив чинність 18.10.2018.

Відповідно до пункту 1.3 Порядку, контроль за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації включає:

- проведення державними органами приватизації безпосередньо на об`єктах приватизації або в господарських товариствах, акції (частки, паї) яких є об`єктом приватизації, перевірок виконання власниками цих об`єктів зобов`язань, визначених у договорах купівлі-продажу;

- опрацювання документів щодо стану виконання умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації, отриманих від власників цих об`єктів на запит державних органів приватизації;

- застосування санкцій, передбачених чинним законодавством і умовами договорів купівлі-продажу за невиконання та/або неналежне виконання зобов`язань, визначених договорами купівлі-продажу об`єктів приватизації.

Відповідно до пункту 1.6 Порядку, контроль за виконанням умов договору здійснює державний орган приватизації, який уклав такий договір.

Пунктом 2.1 Порядку встановлено, що державний орган приватизації здійснює плановий та позаплановий контроль за виконанням умов договору шляхом: проведення перевірок безпосередньо на об`єкті приватизації або у господарському товаристві, акції (частки, паї) якого є об`єктом приватизації; письмового запиту щодо стану виконання умов договору та подальшого опрацювання наданих власником об`єкта приватизації документів (документарний контроль).

Строк проведення перевірки на підприємстві не може перевищувати 10 календарних днів. (пункт 2.3 Порядку).

З матеріалів справи вбачається, що строк проведення перевірки було встановлено Наказом позвича з 27 листопада 2017 року по 30 листопада 2017 року.

Відповідно до пункту 2.2 Порядку, повідомлення про проведення перевірки державний орган приватизації письмово повідомляє (не пізніше ніж за 10 календарних днів до початку її проведення) шляхом направлення рекомендованого листа власнику та господарському товариству (якщо об`єктом приватизації є акції (частки, паї); профспілковому комітету господарського товариства (якщо об`єктом приватизації є акції (частки, паї), який від імені трудового колективу підписав колективний договір.

Враховуючи сроки перевірки, встановлені у Наказі повідомлення повинно було направлятися вказаним особам не пізніше 17 листопада 2017.

Доказів направлення на адресу відповідача-1, третьої особи, профспілковому комітету повідомлення про проведення перевірки (опис вкладення, чек, рекомендоване повідомлення про вручення тощо) в матеріалах справи не містяться.

Натомість повідомлення, яке міститься у матеріалах справи (арк.с.60) було видано на виконання іншого Наказу Фонду державного майна України, ніж той, на підставі якого було проведено перевірку і який було видано пізніше лише 20 листопада 2017 ( арк.с. 58) тобто за 7 календарних днів до початку перевірки.

Відтак, позивач не повідомив відповідача та третю особу, профспілковий комітет про проведення перевірки, в тому числі у строк передбачений пунктом 2.2 Порядку.

Відповідно до пункту 2.4. Порядку, у процесі проведення контролю за виконанням умов договору використовуються документи, які можуть підтверджувати стан їх виконання. При цьому власник зобов`язаний забезпечити надання державному органу приватизації або представнику державного органу приватизації документів, які він вважає необхідними для підтвердження виконання умов договору.Такими документами можуть бути форми державних статистичних спостережень, договори, матеріали первинного обліку, інші документи, що підтверджують виконання умов договору.

При проведенні контролю за станом виконання зобов`язань, визначених умовами договорів, забезпечення яких з боку власників передбачається в рамках корпоративних прав, набутих за договорами, Фонд проводить оцінку стану виконання умов договору без врахування конкретних заходів власника, вжитих ним у межах його корпоративних прав. У разі виявлення фактів неналежного виконання або невиконання зобов`язань, визначених умовами договорів, Фонд вимагає від власника документального підтвердження здійснення ним залежних від нього заходів в рамках належних йому корпоративних прав. У таких випадках висновок щодо стану виконання зобов`язань власника робиться з урахуванням доведення власником вжиття усіх залежних від нього заходів відповідно до Закону України "Про акціонерні товариства" щодо належного виконання зобов`язань у межах належних йому корпоративних прав.

У пункті 2.6 Порядку визначено, що достатність документів для підтвердження стану виконання умов договору визначається представником державного органу приватизації, що здійснює контроль за виконанням умов договору.

З аналізу зазначених пунктів Порядку можна зробити висновок про те, що оцінка стану виконання умов Договору №КПП-600 могла бути надана виключно на підставі документів отриманих позивачем під час проведення такого контролю, тобто отриманих в період з 27 листопада 2017 року по 30 листопада 2017 року.

Як вбачається з матеріалів справи позивач зробив висновок про невиконання ТОВ "ВЕСТ ЕНЕРГОІНВЕСТ" пункту 11.1, підпункту "б" пункту 11.3.1 договору на підставі інформації Державної податкової інспекції у Чечелівському районі м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (лист від 27 грудня 2017 року №3484/04-66-10-20), за отримання якої позивач звернувся лише 04 грудня 2017 року, тобто фактично поза строком здійснення перевірки.

Відтак, посилання позивача у акті від 01.03.2018 на невиконання відповідачем зобов`язань встановлених договором, ґрунтувались на інформації, що була отримана позивачем поза строком здійснення перевірки.

Крім того, вищезазначений лист не містить чіткої інформації щодо строку виникнення заборгованості (вказано лише про те, що борг виник у 2013 році та має тенденцію до зростання). Відсутність цих відомостей не дає можливості встановити, чи мається на увазі та заборгованість, яку зобов`язався погасити відповідач 1 відповідно до пункту 11.1 договору.

Зважаючи на викладене, суд не вважає лист Державної податкової інспекції у Чечелівському районі м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області належним доказом невиконання відповідачем 1 вимог пункту 11.1 договору.

За результатами перевірки складається акт за формою згідно з наказом Фонду державного майна України від 09 квітня 2012 року N 472 "Про затвердження форм актів перевірки виконання умов договорів купівлі-продажу", зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27 квітня 2012 року за N 642/20955. Усі складені та підписані примірники акта мають однакову юридичну силу (пункт 2.7. Порядку)

Складений за результатами перевірки акт підписується в останній день перевірки представником державного органу приватизації, власником або уповноваженою ним особою та керівником господарського товариства, якщо об`єктом приватизації за договором є акції (частки, паї).

Акт складається у двох примірниках (окрім випадків, коли об`єктом приватизації є акції (частки, паї), один примірник акта залишається у державному органі приватизації, інший - у власника об`єкта приватизації. У випадку, коли об`єктом приватизації за договором є акції (частки, паї), акт складається у трьох примірниках. Перший примірник акта залишається у державному органі приватизації, другий примірник - у власника об`єкта приватизації, третій примірник залишається у керівника господарського товариства (пункт 2.8. Порядку).

Як вбачається з наданого позивачем акту від 01.03.2018 його підписано у місті Києві представниками Фонду Державного майна України (продавця). Підписи від імені покупця (відповідача-1) та представника ПАТ Дніпровський машинобудівний завод (третьої особи) відсутні. Запис про відмову представників відповідача та третьої особи від підпису зроблений невідомою особою, оскільки цей запис не посвідчено підписами посадових осіб позивача, які проводили перевірку.

До того ж в порушення пункту 2.8 Порядку Акт підписано не в останній день перевірки, а після спливу трьох місяців з дня її закінчення.

Позивач зазначає що перевірку було здійснено як безпосередньо на об`єкті приватизації, так і шляхом документального контролю, але відповідно до Наказу №1752 від 20.11.2017 перевірка призначалась безпосередньо на об`єкті приватизації. Цим наказом здійснення документального контролю, як однієї з форм контролю не передбачалось

Узагальнюючи наведене, суд доходить висновку про те, що позивачем при призначенні та проведенні перевірки виконання умов спірного договору, а також при оформленні результатів такої перевірки були допущені чисельні порушення Порядку.

Щодо розірвання договору

Відповідно до частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договір є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки.

Згідно частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Частиною 2 статті 27 Закону України "Про приватизацію державного майна" (в редакції, яка діяла на час укладення договору, та діє на сьогоднішній день) зокрема встановлено, що виключними умовами для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством, є:

1) несплата коштів, визначених договором купівлі-продажу, протягом 60 днів з дня нотаріального посвідчення договору;

2) невиконання або неналежне виконання умов продажу об`єкта і зобов`язань покупця щодо основних напрямів розвитку і функціонування приватизованого об`єкта;

3) невиконання умов договору купівлі-продажу у зв`язку з банкрутством приватизованого підприємства або підприємства, до якого було передано приватизований об`єкт.

Спеціальними нормами, які регулюють правовідносини сторін (з питань приватизації), зокрема й щодо підстав розірвання договору є норми Закону України «Про приватизацію державного майна».

Частиною 2 статті 27 вказаного закону поставлено в залежність можливість розірвання договору в порядку, встановленому законодавством (в тому числі статтею 651 Цивільного кодексу України) від того, чи порушено покупцем виключні умови, встановлені у частині 2 статті 27 цього закону.

Тому, для визначення того, чи має місце істотне порушення договору, про яке йдеться у статті 651 Цивільного кодексу України, та про яке зазначає позивач, суду необхідно враховувати частину 2 статті 27 Закону України «Про приватизацію державного майна», якою визначені виключні умови, невиконання яких може призводити до розірвання договору.

Тобто, для застосування частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України у цій справі суду необхідно встановити, чи припустився відповідач 1 порушення умов договору, які передбачено частиною 2 статті 27 Закону України "Про приватизацію державного майна".

З Акту про порушення вбачається, що відповідачем 1 не було допущено порушень, які вказані у частині 27 Закону України «Про приватизації державного майна». Пункти 11.1 (абзац 2), 11.3.1 (підпункт «Б»), 11.3.3 (підпункт «а») не відносяться до умов, які перелічені у частині 2 статті 27 «Про приватизацію державного майна».

У частині 5 статті 27 Закону України "Про приватизацію державного майна" вказується, що на вимогу однієї із сторін договір купівлі-продажу може бути розірвано або визнано недійсним за рішенням суду в разі невиконання іншою стороною зобов`язань, передбачених договором купівлі-продажу, у визначені строки.

Суд зазначає, що ця стаття застосовується у сукупності з іншими статтями цього закону та не надає право на розірвання договору у разі порушення стороною таких умов договору, порушення яких не тягне за собою розірвання відповідно до вимог законодавства.

Також суд констатує, що умови пункту 24 договору, яким передбачено, що у разі розірвання договору у зв`язку з невиконанням інвестиційних зобов`язань (грошових зобов`язань), визначених пунктом 11.1, частково внесені кошти не повертаються, не узгоджується з частиною 2 статті 27 Закону України "Про приватизацію державного майна". Так ця стаття не передбачає можливості розірвання договору у випадку невиконання інвестиційних зобов`язань.

Додатково суд зазначає таке.

З аналізу розділу договору "Обов`язки покупця" вбачається, що пункти 10, 11.1, 11.2, п.п. "г" п. 11.3.3 договору містять конкретні строки їх виконання. Натомість пункт 11.3.1, 11.3.2 всі підпункти, крім підпункту "г" пункт 11.3.3, пункт 13 та 14 договору не містять певних строків їх виконання.

Тому, до таких зобов`язань (які не містять строку їх виконання) не можна застосовувати частину 5 статті 27 Закону України "Про приватизацію державного майна", оскільки її застосування передбачає порушення строку виконання зобов`язання.

Суд також звертає увагу на те, що обов`язки, які передбачені пунктом 11.3 договору, покладаються на покупця (відповідача-1) у межах його корпоративних прав (25 % статутного фонду).

Так, підпунктом "б" п. 11.3.1 договору встановлено, що покупець (відповідач) зобов`язаний сприяти недопущенню появи нової простроченої заборгованості товариства за платежами до бюджетів усіх рівнів та заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

При цьому сторони не визначили, яким чином покупець має не допустити появи такої заборгованості.

Під час розгляду справи позивач вказував на те, що відповідач 1 повинен був виносити на розгляд загальних зборів відповідні питання.

Як випливає з матеріалів справи та не заперечується сторонами позивач, як і відповідач-1 є власниками пакетів акцій товариства у рівних частинах по 25 %, тому їх права, як і їх обов`язки акціонерів визначаються Законом України «Про акціонерні товариства» та є рівними.

Оскільки відповідачу 1 належить пакет акцій третьої особи у розмірі 25% статутного капіталу, він не має вирішального впливу на вирішення питань поточної фінансово - господарської діяльності ПАТ "Дніпровський машинобудівний завод" та не може одноособово впливати на його органи управління.

Внесення до порядку денного загальних зборів або наглядової ради будь-якого питання не гарантує прийняття відповідного рішення.

До того ж ані Закон України «Про акціонерні товариства», ані спірний договір не встановлює обов`язку для відповідача 1 діяти саме таким чином тобто вимагати включення до порядку денного тих, чи інших питань.

Відповідно до положень Закону України «Про акціонерне товариство» такі дії є правом, а не обов`язком акціонера.

Відповідно до частини 2 статті 152 Цивільного кодексу України, акціонери не відповідають за зобов`язаннями товариства і несуть ризик збитків, пов`язаних з діяльністю товариства, у межах вартості акцій, що їм належать (крім випадків, установлених законом).

Вищенаведене надає суду підстави дійти висновку про те, що позивачем не доведено належними доказами факт порушення з боку відповідача-1 зобов`язання, передбаченого 11.3.1 (підпункт «Б»), 11.3.3 (підпункт «а»)

За вимогами пункту 4 частини 3 статті 129 Конституції України та частини 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України на сторону, що подала позов покладається обов`язок довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень

Відповідно до частини 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України, яка передбачає, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 78 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Надавши оцінку доказам, поданим сторонам суд доходить висновку, що вимога позивач про розірвання спірного договору № КПП-600 від 03.07.2012 задоволенню не підлягає.

Щодо зобов`язання повернути пакет акцій

Частиною 9 статті 27 Закону України "Про приватизацію державного майна" передбачено, що у разі розірвання в судовому порядку договору купівлі-продажу у зв`язку з невиконанням покупцем договірних зобов`язань приватизований об`єкт підлягає поверненню у державну власність, включаючи земельну ділянку.

Оскільки, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заявленої вимоги позивача про розірвання договору № КПП-600 від 03.07.2012, вимога позивача про зобов`язання ТОВ "Вест Енергоінвест" повернути пакет акцій ПАТ "Дніпровський машинобудівний завод", також не підлягає задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Згідно пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому, судовий збір покладається на позивача у розмірі 219 736,00 грн.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Фонду державного майна України (01133, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/9; ідентифікаційний код 00032945) до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Енергоінвест" (49055, м. Дніпро, вул. Будівельників, 34; ідентифікаційний код 31251389) та відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ФГІ" (49027, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 22; ідентифікаційний код 37373876) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Публічного акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний завод" (49055, м. Дніпро, вул. Будівельників, 34; ідентифікаційний код 14313332) відмовити повністю.

Судовий збір покладається на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Оскільки Єдина судова інформаційно-телекомунікаційної система не почала функціонувати, відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги подаються учасниками справи до господарського суду Дніпропетровської області.

Повне рішення складено 11.09.2019

Суддя Я.С. Золотарьова