ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2019 року м.Дніпро Справа № 904/657/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Антонік С.Г. (доповідач),

суддів: Іванов О.Г., Дармін М.О.

секретар судового засідання: Вітко Г.С.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 23.04.2019 року (суддя Красота О.І., повне рішення складено 23.04.2019 року), у справі № 904/657/19

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м.Дніпро

до Комунального підприємства "ЖИЛСЕРВІС-2" Дніпропетровської міської ради, м.Дніпро

про стягнення 24 561,54 грн.

ВСТАНОВИВ

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Комунального підприємства "ЖИЛСЕРВІС-2" Дніпропетровської міської ради і просило суд стягнути 24 561,54 грн. за недовраховану електроенергію, нараховану відповідно до п. 2.6 по формулі 2.7 Методики, за період з 08.09.2016 року по 08.09.2017 року, на підставі рішення комісії енергопостачальника по розгляду акту про порушення №121598 від 08.09.2017 року, оформленого у вигляді протоколу № 9-24 від 21.09.2017 року, та судовий збір у сумі 1 921,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем пунктів 1.3, 5.1, 6.40, 6.41, 10,2 ПКЕЕ та п.2.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, а саме: самовільним підключенням струмоприймачів до електричної мережі з метою безоблікового користування електричною енергією. Підключення виконано від етажних щитків житлового будинку (за адресою: АДРЕСА_1 Воскресенська АДРЕСА_2 33) проводом АПВ 2*2,5 мм2.

Рішенням господарського суду в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі. Рішення суду обґрунтовано тим, що акт про порушення, який є підставою для визначення обсягу недоврахованої електроенергії має суттєві недоліки, які не можуть бути усунені в ході судового розгляду справи, оскільки неповнота відомостей, відображених в такому акті, впливає на розмір донарахувань. Так, відповідно до п.2.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, поперечна площа перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. На дату складення Акту про порушення 06.09.2017 року, засоби вимірювальної техніки АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не були повірені в установлені законом строки (річний строк повірки сплинув з квітня 2016 року).

Також суд зазначив, що за умови наявності підстав для застосування оперативно-господарської санкції, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» неправильно застосувала один із коефіцієнтів формули І- сила струму. У пункті 3 та пункті 5 Акту про порушення зазначено про замір потужності підключених струмоприймачів -1= 1,4 А. В той же час, при розрахунку оперативно-господарської санкції Позивач визначив силу струму виходячи з перерізу проводу самовільного підключення у розмірі 19А.

Не погодившись з рішенням господарського суду, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати рішення господарського суду, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги, апелянт зазначає, що судом допущене неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи, не доведено обставини, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими та порушені норми матеріального та процесуального права:

вважає, що позивачем не було допущено пропуску строку на повірку кліщів №13505677, а зазначені в акті відомості «IV/16» є даними відбитка повірочного тавра, та означає, що повірка даного засобу вимірюівальної техніки була проведена в четвертому кварталі 2016 року;

в частині ствердження суду про ненадання договору № 65-156-1 від 01.02.2013 року та про приєднання до цього договору точок обліку житлових будинків, розташованих в Центральному, Чечелівському та Новокодацькому районах, апелянт вважає, що саме підприємство відповідача є відповідальним за порушення ПКЕЕ у вигляді самовільного підключення до електричної мережі, оскільки самовільне підключення освітлення місць загального користування здійснено від етажних електрощитів, тобто внутрішньої електричної мережі, що знаходиться в зоні експлуатаційної відповідальності управителя будинку, тобто відповідача у справі;

вважає, що суд безпідставно дійшов висновку про необхідність застосування при розрахунку сили струму навантаження потужності виміряної при підключенні всіх струмоприймачів, оскільки застосування такої величини, згідно п. 2.6 Методики, можливе лише за згодою сторін. Так згоди сторін не було то енергопостачальником правильно застосована сила струму виходячи з перерізу проводу самовільного підключення.

У відзиві на апеляційну скаргу КП «Жилсервіс-2» просить апеляційний суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення господарського суду без змін. Указує, що судом правомірно встановлено, що Акт про порушення № 121598 є незаконним, оскільки засоби вимірювальної техніки не були повірені, а тому не можна приймати як достовірні відомості про поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення. Акт про порушення не містить всіх необхідних вихідних даних для визначення вартості недоврахованої електричної енергії. Відповідач не є споживачем електричної енергії у будинку по АДРЕСА_3 , вказані точки обліку приєднані не були, електрична проводка, до якої нібито було приєднане самовільне підключення не належить КП «Жилсервіс-2».

Згідно ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, заслухавши представників сторін, що стосуються фактів, викладених в апеляційній скарзі, встановила наступне.

Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, 01.11.2016 року між КП «Жилсервіс-2» Дніпропетровської міської ради та співвласниками багатоквартирного будинку, що розташований за адресою Об?єкт № 2 (Шевченківський район) від імені та в інтересах яких діяв Виконавчий комітет Дніпропетровської міської ради, укладено договір № 2 про надання послуг з управління багатоквартирним будинками, що входять до Об`єкту № 2. (а.с.53-55).

Згідно п.п.1, 4 розділу 1 Договору, КП «Жилсервіс-2» як управитель зобов?язався надавати Співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком, яка полягає у забезпеченні управителем належного утримання і ремонту спільного майна Будинку та його прибудинкової території, належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Відповідно до Переліку будинків, загальні відомості та ціни (тариф) послуг з управління будинками, що входять до об`єкту № 2 (Шевченківський район), відповідач є управителем будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.56).

Відповідач направив на адресу Позивача лист № 3/125 від 21.02.2017 року, в якому просив приєднати до Договору № 65-156-1 від 01.02.2013 року точки обліку житлових будинків, розташованих в Центральному, Чечелівському та Новокодацькому районах із встановленням єдиної розрахункової дати (а.с.73-75).

08.09.2017 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» було здійснено перевірку дотримання відповідачем Правил користування електричною енергією (далі-ПКЕЕ) за адресою: АДРЕСА_3 , 33.

В процесі перевірки встановлено порушення споживачем ПКЕЕ, про що складено Акт про порушення № 121598 від 08.09.2017 року (а.с.12) В акті зазначено, що споживачем порушено п.п. 1.3, 5.1, 6.40, 6.41, 10,2 ПКЕЕ та п.2.1.5 Методики самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі з метою безоблікового споживання електричної енергії. Підключення виконано від етажних щитків житлового будинку вул. Воскресенська,33 проводом АПВ 2*2,5 мм2. При замірі навантаження освітлення сходових клітин сила струму склала 1,4А. Акт підписаний представником КП «Жилсервіс-2» начальником ПТО ОСОБА_1 без зауважень.

В акті зазначено, що при перевірці були застосовані засоби вимірювальної техніки клещі РК 120 інв. № 13505677 та штангенциркуль ШЦ 1-125-0,1 № 434762.

В цей же день - 08.09.2017р. було складено Акт про усунення порушення «Правил користування електричною енергією», в якому зазначено, що здійснено відключення самовільного приєднання освітлення сходів (а.с.14).

21.09.2017 року відбулося засідання комісії Постачальника електричної енергії по розгляду Акту про порушення № 121598 від 08.09.2017 року, на якому було прийнято рішення, яке оформлене протоколом № 9-24 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії у відповідності з пунктом 2.6 за формулою 2.7 Методики. Сума нарахувань склала 24 561,54 грн. згідно розрахунку кількості недоврахованої електроенергії (а.с.16). Позивачем було виставлено відповідачу рахунок на загальну суму 24 561,54 грн. (а.с.15). Відповідачем суму заборгованості у розмірі 24 561,54 грн. не оплачено, що і є причиною виникнення спору.

В ході розгляду справи в апеляційній інстанції встановлено, що договір на постачання електричної енергії до будинку АДРЕСА_4 між сторонами відсутній. Електроенергія мешканцям будинку подається на підставі індивідуальних договорів, укладених з кожним мешканцем. Самовільне підключення здійснено до електричної мережі яка не є власністю електропостачальника.

Розглядаючи вимоги апеляційної скарги та вирішуючи спір, судова колегія виходить з наступного законодавства України.

Статтею 193 Господарського кодексу України встановлено, що субєкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобовязання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобовязання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною 1 ст. 236 ГК України, встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно ч. 2 вищезазначеної статті перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Отже, із змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості не облікованої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 237 ГК України, підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах (п.3 ч.2 ст.77 Закону).

На момент виникнення спірних правовідносин діяли Правила користування електричною енергією» (ПКЕЕ), затверджені Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (з відповідними змінами).

Згідно п.6.40. ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Відповідно до п.6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Пунктами 4.1., 4.5., 4.6. Методики передбачено, що факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

меж балансової належності;

перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

Згідно п.6.42 ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією визначається Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006р.

В пункті 2.1. Методики наведено перелік порушень ПКЕЕ, у разі виявлення яких, на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕ, застосовується дана Методика.

Згідно пп.5 п.2.1. Методика застосовується за самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника

Відповідно до п.2.6. Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за умови відсутності Договору величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою

Wдоб.с.п. = Pс.п. · tвик.с.п., (2.7)
де Pс.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами:

у разі підключення до однієї фази

Pс.п. = I · Uном.фаз. · cosj; (2.8)

де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А.

Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні усіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології;

Uном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ;

cos j - косинус кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни. передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cosj приймається рівним 0,9;

tвик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 12 год./добу).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.11, ч.2 ст.28 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», засоби вимірювальної техніки можуть застосовуватися, якщо вони відповідають вимогам щодо точності, встановленим для цих засобів, у певних умовах їх експлуатації.

Засоби вимірювальної техніки, на які поширюється державний метрологічний нагляд, дозволяється застосовувати, випускати з виробництва, ремонту та у продаж і видавати напрокат лише за умови, якщо вони пройшли повірку або державну метрологічну атестацію.

Засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповірочні інтервали, порядок встановлення яких визначається нормативно-правовим актом ЦОВМ.

Згідно п.п.14, 15, 54 Переліку категорій законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що підлягають періодичній повірці, затвердженої, постановою КМУ № 374 від 04.06.2015 року, до вказаного переліку відносяться: Вимірювачі електричної напруги та струму (вольтметри та амперметри 3-4-розрядні); Вимірювачі електротехнічних параметрів електроустановок; Прилади для вимірювання розмірів довжини і площі (текстильних виробів, дротів, кабелів, смуг, листів, матеріалів, шкіри, стрічок, земельних ділянок), координатні засоби вимірювання.

Міжповірочні інтервали законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, за категоріями, затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку і торгівлі України № 1747 від 13.10.2016 року, згідно з яким встановлені наступні міжповірочні інтервали: Для приладів для вимірювання розмірів довжини і площі (текстильних виробів, дротів, кабелів, смуг, листів, матеріалів, шкіри, стрічок, земельних ділянок), координатних засобів вимірювання, що застосовуються для торговельно-комерційних операцій та розрахунків між покупцем (споживачем) і продавцем (постачальником, виробником, виконавцем), установлено міжповірочний інтервал 1,5 року; для інших - 1 рік.

Отже, для приладів вимірювання дротів та технічних характеристик електроустановок встановлений річний строк повірки.

З наявних в матеріалах справи копій паспорту на кліщі РК 120 з заводським номером 13505677 та свідоцтва про повірку засобу вимірювальної техніки - штангенциркуль з заводським номером 434762 вбачається, що держповірка кліщів була здійснена 25.10.2016р., а штангенциркулю 30.09.2016р. Отже на час здійснення перевірки 06.09.2017р. застосовані позивачем засоби вимірювальної техніки були повірені належним чином і річний строк їх повірки не сплинув.

Господарський суд не дав належної оцінки даним обставинам у зв?язку з чим прийшов до неправильного висновку щодо використання позивачем засобів вимірювальної техніки, що не повірені у встановлені законом строки та у зв`язку з цим про незаконність Акту про порушення.

Колегія суддів також не погоджується з висновком суду щодо необхідності застосування при розрахунку оперативно-господарської санкції сили струму, встановленої при здійснені заміру потужності підключених струмоприймачів 1,4А, що зазначено в акті про порушення, а не 19А, яку застосував позивач.

Згідно п.2.6 Методики, сила струму, визначається виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ). І лише за згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні усіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

Оскільки згоди сторін не було, принаймі нема згоди позивача, то останнім правильно застосовано при розрахунку силу струму в 19А.

Таким чином підстави, які суд поклав в основу рішення для відмови в позові відсутні.

Разом з тим, позов не підлягає задоволенню з інших, наступних підстав.

Як встановлено в ході судового засідання самовільне підключення було здійснено до електричної мережі, яка не належить енергопостачальнику, тобто відсутнє порушення ПККЕ, передбачене пп.5 п.2.1 Методики, а тому не може бути застосований п.2.6 Методики.

В діях відповідача може бути порушення ПККЕ передбачене пп.6 п.2.1 Методики - підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, або пп.7 п.2.1 Методики - підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку, за які розрахунки здійснюються відповідно п.2.8 або п.2.9 Методики.

Однак в акті про порушення не зазначено з порушенням чи без порушення схеми обліку було здійснено самовільне підключення.

Оскільки АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» при визначені оперативно-господарської санкції застосований пункт Методики якій не відповідає суті порушення ПКЕЕ, а в акті про порушення недостатньо даних для визначення пункту Методики який повинен застосовуватися то позові вимоги задоволенню не підлягають саме з цих підстав.

У зв`язку з наведеним апеляційна скарга не підлягає задоволенню, але рішення суду підлягає зміні у зв?язку із зміною мотивувальної частини.

Судові витрати покласти на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 129, 269, 270, 275, 277, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 23.04.2019 року у справі № 904/657/19 змінити в мотивувальній частині, виклавши її в редакції даної постанови.

В іншій частині залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає, крім з підстав, передбачених п.2 ч.3 ст.287 ГПК України.

Повний текст постанови складено 04.09.2019 року

Головуючий суддя С.Г. Антонік

Суддя О.Г. Іванов

Суддя М.О. Дармін