УХВАЛА

м. Київ

09.09.2019Справа № 922/2083/18

Суддя Господарського суду міста Києва Князьков В. В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Марічка» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Марічка», Харківська обл., м.Харків

до відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю «АВЕРС ПЛЮС2», м.Київ,

відповідача 2: приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу у Київській області Щура Олега Івановича, м. Київ

про скасування рішень про державну реєстрацію права власності та виключення з реєстру записів про державну реєстрацію права власності, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Марічка» до Товариства з обмеженою відповідальністю «АВЕРС ПЛЮС2» та приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу у Київській області Щура Олега Івановича про:

- скасування рішення приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу у Київській області Щура Олега Івановича від 19.08.2016 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 31029895 від 19.08.2016 23:04:11, запис про право власності № 16005486; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 31029893 від 19.08.2016 23:00:01, запис про право власності № 16005493 про державну реєстрацію права власності за ТОВ «АВЕРС ПЛЮС2» (ідентифікаційний код 40469238) на нежитлові приміщення 1-го поверху № 89-96 в літ. «А-6», загальною площею 68,7 кв. м., розташовані за адресою: м. Харків, Павлівський майдан, буд. 8; нежитлові приміщення 1-го поверху № 13, 14, 13а, 13б, 1Зв, 13г, 13д, 13е, 13ж, 13з, 13и, 13к, 13л, 13м, антресолі № 13н, 13о, 13п, 13р, 13с, 13т, 13у в літ. «А-7», загальною площею 249,2 кв. м., що розташовані за адресою: м. Харків, Павлівський майдан, буд.10;

- виключення з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності № 16005493 та запис про право власності № 16005486 про державну реєстрацію права власності за ТОВ «АВЕРС ПЛЮС2» (ідентифікаційний код 40469238) на нежитлові приміщення 1-го поверху № 89-96 в літ. «А-6», загальною площею 68,7 кв. м., розташовані за адресою: м. Харків, Павлівський майдан, буд. 8; нежитлові приміщення 1-го поверху № 13, 14, 13а, 13б, 1Зв, 13г, 13д, 13е, 13ж, 13з, 13и, 13к, 13л, 13м, антресолі № 13н, 13о, 13п, 13р, 13с, 13т, 13у в літ. «А-7», загальною площею 249,2 кв. м., що розташовані за адресою: м. Харків, Павлівський майдан, буд.10.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Марічка» задоволено повністю.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 27.03.2019, яку залишено без змін постановою Верховного Суду від 07.08.2019, скасовано рішення Господарського суду Харківської області від 17.12.2018, вирішено передати справу № 922/2083/18 на новий розгляд до Господарського суду міста Києва за встановленою територіальною юрисдикцією (підсудністю).

29.08.2019 матеріали справи № 922/2083/18 отримано Господарським судом міста Києва.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 29.08.2019 справу передано для розгляду судді Князькову В. В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2019 справу № 922/2083/18 прийнято до провадження новим складом суду, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 25.09.2019.

06.09.2019 на адресу Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Марічка» про участь представника позивача у підготовчому судовому засіданні, призначеному на 25.09.2019, в режимі відеоконференції в приміщенні Господарського суду Харківської області або в іншому суді міста Харкова.

Розглянувши клопотання позивача участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 5, 7 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, не визначені у законі. Тому необхідність здійснення відеоконференції визначається з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою. Призначення судових засідань у режимі відеоконференції повинно здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник процесу не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи. При цьому, постановлення ухвали про участь учасника судового процесу в судовому засіданні в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду.

Подана до суду заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Марічка» обґрунтована неможливістю участі представника позивача в судовому засіданні у зв`язку з розташуванням юридичної особи позивача у місті Харкові.

У даному випадку господарський суд зазначає, що дійсно частиною 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено право учасника справи брати участь у судовому засіданні.

Однак нормами вказаної частини статті 42 та статтею 46 Господарського процесуального кодексу України передбачені і інші процесуальні права, якими користується позивач, зокрема: право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках тощо.

Тобто право на суд, яке гарантується, зокрема, пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, забезпечується не виключно можливістю особистої участі у судовому засіданні, але й можливістю подавати до суду докази та письмові пояснення.

Наразі суд виходить з того, що явка представника позивача в підготовче судове засідання, призначене на 25.09.2019, обов`язковою не визнавалась, у зв`язку з чим вказаний учасник справи не позбавлений права та можливості приймати участь у розгляді справи шляхом подання до суду письмових пояснень та доказів з дотриманням відповідних процесуальних строків.

Окрім того, зважаючи на положення статей 56, 58 Господарського процесуального кодексу України та статті 132-1 Конституції України, яку введено в дію з 30.09.2016 Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», позивач, який є юридичною особою, може брати участь у судовому процесі через самопредставництво (за участю особисто керівника або члена уповноваженого статутом виконавчого органу) або через представника, яким може бути адвокат, зокрема з числа тих, що здійснюють діяльність в місті Києві.

Як зазначив Пленум Вищого господарського суду України в пункті 3.9.2 постанови №18 від 26.12.2011 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», неможливість заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах, причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні.

Натомість заявником не було надано суду жодного доказу на підтвердження неможливості забезпечення явки у судове засідання свого представника або розгляду справи без його участі.

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України закріплено принцип пропорційності у господарському процесі, який полягає в тому, що суд в межах, встановлених цим Кодексом, визначає порядок здійснення провадження у справі, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Враховуючи наведене, керуючись принципом пропорційності, господарський суд дійшов висновку, що заявником не було доведено наявності виключних обставин, за яких доцільним є участь представника позивача у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції.

За висновками суду, на теперішній час клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Марічка» про участь у підготовчому судовому засіданні, яке призначено на 25.09.2019, в режимі відеоконференції є передчасним та необґрунтованим, у зв`язку з чим залишено судом без задоволення.

Одночасно з цим, в подальшому позивач не позбавлений права звернутись до суду з належним чином мотивованим клопотанням про участь у розгляді справи в режимі відеоконференції або забезпечити особисту явку представника у судове засідання.

Керуючись ст. ст. 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Марічка» про участь у підготовчому судовому засіданні, яке призначено на 25.09.2019, в режимі відеоконференції - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В. В. Князьков