ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

04 вересня 2019 р. Справа № 903/270/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Волиньморепродукти Плюс", м.Луцьк

до відповідачів: 1.Волинської обласної клінічної лікарні, м.Луцьк

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрриба ЛТД", м.Львів

про визнання недійсним рішення тендерного комітету Волинської обласної клінічної лікарні; визнання недійсним договору про закупівлю товарів за державні кошти №104 від 28.03.2019 року.

Суддя Кравчук А.М.

Секретар судового засідання Легерко В.Б.

за участю представників сторін:

від позивача: Мавродій О.В., директор з правових та кадрових питань

від відповідача 1: н/з

від відповідача 2: н/з

встановив: ТОВ "Волиньморепродукти Плюс" звернулося до суду з позовною заявою до Волинської обласної клінічної лікарні, Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрриба ЛТД" про визнання недійсним рішення тендерного комітету Волинської обласної клінічної лікарні; визнання недійсним договору про закупівлю товарів за державні кошти №104 від 28.03.2019.

Позовна заява обґрунтована невідповідністю тендерної пропозиції ТОВ "Укрриба ЛТД" вимогам тендерної документації, зокрема:

- відповідачем не надано документів, що належним чином підтверджували б відповідність предмету закупівлі технічним, якісним та іншим характеристикам, оскільки документи подані іноземною мовою без відповідного перекладу на українську мову;

- ТОВ "Укрриба ЛТД" подано довідку про відсутність судимості керівника відділу імпорту ОСОБА_1 , а не директора ОСОБА_2 ;

- довідка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справляння яких покладено на контролюючі органи, подана відповідачем з пропуском встановленого десятиденного строку подання.

Ухвалою суду від 12.04.2019 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Волиньморепродукти Плюс" №200 від 09.04.2019 до Волинської обласної клінічної лікарні, Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрриба ЛТД" про визнання недійсним рішення тендерного комітету Волинської обласної клінічної лікарні; визнання недійсним договору про закупівлю товарів за державні кошти №104 від 28.03.2019 залишено без руху, зобов`язано позивача не пізніше 5-ти календарних днів з дня вручення ухвали усунути недоліки позовної заяви та подати суду докази доплати судового збору в сумі 1 921 грн. 00 коп.

Ухвалою суду від 17.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено 08.05.2019 об 11:00 год. Запропоновано відповідачам подати суду в порядку статей 165, 178 Господарського процесуального кодексу України не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали відзив на позов і всі документи, що підтверджують заперечення проти позову при їх наявності, копію відзиву надіслати позивачу, докази чого подати суду; належно засвідчені копії Статуту, свідоцтва про державну реєстрацію, довідки органу статистики про включення до Єдиного державного реєстру підприємств і організацій.

Волинська обласна клінічна лікарня ухвалу суду від 17.04.2019 отримала 22.04.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №460.

ТОВ "Укрриба" ухвалу суду від 17.04.2019 отримало 24.04.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №486.

Строк для подання відзиву - по 07.05.2019, 10.05.2019.

Суд протокольною ухвалою від 08.05.2019 розгляд справи у підготовчому засіданні відклав на 22.05.2019 о 10 год. 30 хв.

Відзиви відповідачів на адресу суду у встановлений судом строк не надходили.

Суд протокольною ухвалою від 22.05.2019 закрив підготовче провадження, розгляд справи по суті призначив на 18.06.2019 о 12 год. 00 хв.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді Кравчук А.М. у відрядженні судове засідання по справі №903/270/19, призначене на 18.06.2019 о 12 год. 00 хв., не відбулося, про що помічником судді на підставі пункту 13 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Господарському суді Волинської області, затвердженого рішенням зборів суддів Господарського суду Волинської області 27.04.2017, складена відповідна довідка від 18.06.2019.

Ухвалою суду від 01.07.2019 судове засідання по розгляду справи по суті призначено на 31.07.2019 о 10 год. 00 хв.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого судді Кравчук А.М. з 19.07.2019 по 16.08.2019, судове засідання по справі №903/270/19, призначене 31.07.2019 року, не відбулося, про що помічником судді складено відповідну довідку від 31.07.2019.

Ухвалою суду від 19.08.2019 судове засідання по розгляду справи по суті призначено на 04.09.2019 о 14 год. 00 хв.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав.

Відповідачі правом участі у судовому засіданні не скористалися, повноважних представників не направили, хоч були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими повідомлення про вручення поштового відправлення №444, №363.

Про можливість розгляду справи без участі уповноваженого представника сторони дійшов висновку Верховний Суд у постанові №905/794/17 від 24.07.2018.

Згідно ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи, що норми ст. 74 ГПК України щодо обов`язку суду витребувати у сторін документи і матеріали, необхідні для вирішення спору, кореспондуються з диспозитивним правом сторін подавати докази, п. 4 ст. 129 Конституції України визначає одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що ним, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та вважає за можливе розгляд справи проводити за наявними в ній матеріалами.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

в с т а н о в и в:

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлені Законом України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до частини 1 статті 12 зазначеного закону закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; конкурентний діалог; переговорна процедура закупівлі.

Пунктами 1, 3, 4 статті 11 Закону України "Про публічні закупівлі" для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб). Тендерний комітет або уповноважена особа (особи): планує закупівлі, складає та затверджує річний план закупівель; здійснює вибір процедури закупівлі; проводить процедури закупівель; забезпечує об`єктивний та чесний вибір переможця. Рішення тендерного комітету або уповноваженої особи оформлюється протоколом. У рішенні відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні тендерного комітету, з кожного питання.

Волинською обласною клінічною лікарнею оголошено відкриті торги на предмет закупівлі: «код ДК 021:2015-15220000-6 Риба, рибне філе та інше м`ясо риби морожені». Номер оголошення про проведення відкритих торгів: UA-2019-02-14-001344-b. Інформація про закупівлю розміщена в системі електронних закупівель «РгоZorro».

Рішенням тендерного комітету Волинської обласної клінічної лікарні (протокол від 13.02.2019) затверджено Тендерну документацію щодо процедури відкритих торгів, згідно умов якої строк поставки товарів до 31.12.2019. Згідно п.п. 1.7.1-1.7.3, 3.7, 3.1.1, 3.5.4, 3.6.3, 5.1.3, 5.3.1, 5.3.3, 6.4.5 тендерної документації вітчизняні та іноземні учасники беруть участь у процедурі закупівлі на рівних умовах. Під час проведення процедур закупівлі усі документи, що готуються замовником, викладаються українською мовою, а також за рішенням замовника одночасно документи можуть мати автентичний переклад на іншу мову. Визначальним є текст, викладений українською мовою. Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки, та завантаження файлів з інформацією (скановані копії документів, які повинні містити підпис керівника учасника та печатку (за наявності)) про спосіб документального підтвердження відповідності учасників установленим критеріям та вимогам згідно із законодавством, зокрема документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим у тендерній документації; в тендерних пропозиціях допускаються формальні (несуттєві) помилки. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. На підтвердження відсутності підстав для відмови учаснику в участі у торгах в порядку ст. 17 Закону, учасники повинні надати у складі тендерної пропозиції, зокрема довідку у довільній формі, що містить інформацію про те, що службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення; довідку у довільній формі, що містить інформацію про те, що фізична особа, яка є учасником, не була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку; довідку у довільній формі, що містить інформацію про те, що службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, не була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку. Учасники процедури закупівлі повинні надати в складі тендерної пропозиції документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником в додатку 1 тендерної документації. Оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель. Єдиним критерієм оцінки тендерних пропозицій є ціна - 100%. Замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо, зокрема тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації. Формальними (несуттєвими) вважаються помилками, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме на виконання вимог викладених в п. 1, 2 розділу ІІІ тендерної документації - технічні помилки та описки в тексті документа або орфографічні помилки в словах.

У разі незгоди учасника з істотними умовами договору, або відсутності гарантійного листа щодо погодження його з ними, пропозиція такого учасника відхиляється як така, що не відповідає вимогам тендерної документації (а.с. 24-40).

На участь у процедурі закупівлі подано тендерні пропозиції таких учасників: ТОВ "Ліа Гроус" з ціною пропозиції 412 200 грн. 00 коп., ТОВ "Укрриба ЛТД" - 408 680 грн. 00 коп., ТОВ "Волиньморепродукти Плюс" - 409 800 грн. 00 коп.

12.03.2019 на засіданні тендерного комітету щодо розгляду тендерної пропозиції по предмету закупівлі ЄЗС 15220000-6 Риба, рибне філе та інше м`ясо риби морожені вирішено прийняти пропозицію учасника ТОВ "Укрриба ЛТД", як таку, що відповідає умовам тендерної документації ( протокол №58 від 12.03.2019, а.с. 18-19).

13.03.2019 замовником у системі електронних закупівель «РгоZorro» опубліковане повідомлення про намір укласти договір з ТОВ "Укрриба ЛТД".

28.03.2019 між Волинською обласною клінічною лікарнею та ТОВ "Укрриба ЛТД" укладено договір №104 про закупівлю товарів за державні кошти, згідно умов якого постачальник зобов`язується у 2019 році поставити замовнику товари, зазначені в специфікації. Найменування асортименту товару: 15220000-6 Риба, рибне філе та інше м`ясо риби морожені, ідентифікатор закупівлі: UA-2019-02-14-001344-b, закупівлі на prozorro.gov.ua. Ціна договору становить 408 680 грн. 00 коп. (а.с. 20-23).

Згідно із ст. 1 Господарського процесуального кодексу України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб`єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 20 Господарського кодексу України передбачено, що кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

За змістом положень вказаних норм суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист осіб, права і охоронювані законом інтереси яких порушені або оспорюються.

Розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

Однак, наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а є лише однією з необхідних умов реалізації встановленого права.

Виходячи із змісту ст. ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України та Господарського процесуального кодексу України, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством), і відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

З аналізу правової природи відкритих торгів, як способу забезпечення потреб замовника шляхом закупівлі товарів, робіт, послуг, ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення відкритих торгів, оформлення за їх результатом договору про закупівлю, є правочином, який може бути визнаний недійсним у судовому порядку з підстав недодержання при його вчиненні вимог, передбачених частинами 1-3, 5 і 6 статті 203 Цивільного кодексу України.

Згідно приписів статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. При цьому підставою визнання торгів недійсними є порушення установлених законодавством правил проведення торгів, визначених, зокрема Законом України "Про публічні закупівлі".

За таких обставин, приймаючи до уваги положення чинного законодавства, позивачем при зверненні до суду з вимогами про визнання недійсними результатів відкритих торгів повинно бути доведено, насамперед, прийняття вказаного рішення з порушенням норм чинного законодавства, що регулює правовідносини у сфері здійснення державних закупівель.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлено Законом України "Про публічні закупівлі".

Преамбулою до вказаного нормативно-правового акту передбачено, що метою Закону України "Про публічні закупівлі" є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Статтею 1 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що публічна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; тендер (торги) - це здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі); товари - це продукція, об`єкти будь-якого виду та призначення, у тому числі сировина, вироби, устаткування, технології, предмети у твердому, рідкому і газоподібному стані, а також послуги, пов`язані з постачанням таких товарів, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих товарів.

Статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено принципи здійснення закупівель. Закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

При цьому, виходячи зі змісту абзацу четвертого частини першої статті 2 Закону, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених Законом, під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому частини першої статті 1 Закону. Дотримання принципів закупівель забезпечується, зокрема, через вільний доступ необмеженого кола потенційних постачальників товарів, надавачів послуг та виконавців робіт до інформації про закупівлю та можливість взяти участь у аукціоні. Вказану правову позицію висловлено у листі N 3302-06/31462-06 від 30.09.2016 Міністерства економічного розвитку та торгівлі України.

Статтею 28 Закону "Про публічні закупівлі" визначено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є: у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна; у разі здійснення закупівлі, яка має складний або спеціалізований характер (у тому числі консультаційних послуг, наукових досліджень, експериментів або розробок, дослідно-конструкторських робіт), - ціна разом з іншими критеріями оцінки, зокрема, такими як: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, експлуатаційні витрати, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.

Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про його невідповідність вимогам кваліфікаційних критеріїв, наявність підстав, зазначених у частині першій статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник:

- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону;

- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець:

- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

- не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Таким чином, виходячи із вказаних норм Закону України "Про публічні закупівлі", слідує, що до розгляду та оцінки допускаються тендерні пропозиції учасників, які відповідають кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, та мають узгоджуватися із умовами тендерної документації.

Відповідно до п. 29 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу. Тендерна документація повинна містити, зокрема, один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до ст. 16, вимоги, встановлені ст. 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством; інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі).

Згідно з ч.1 ст. 16 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Згідно п. 3.5.4 частини 5 "Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені ст. 17 Закону" тендерної документації на підтвердження відсутності підстав для відмови учаснику в участі у торгах в порядку ст. 17 Закону, учасники повинні надати у складі тендерної пропозиції: довідки у довільній формі, що містять інформацію про те, що:

- відомості про юридичну особу, яка є учасником, не внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

- службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;

- суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років не притягувався до відповідальності за порушення, передбачене п. 4 ч. 2 ст. 6, п.1 ст. 50 ЗУ "Про захист економічної конкуренції" у вигляді вчинення антикорупційних узгоджених дій, що стосується спотворення результатів торгів (тендерів);

- фізична особа, яка є учасником, не була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

- службова особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, не була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

- учасник не має заборгованості зі сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Згідно п. 3.5.5 частини 5 "Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені ст. 17 Закону" тендерної документації учасник переможець торгів у строк, що не перевищує 5 календарних днів з дати оприлюднення на веб-порталі уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен подати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених п.п. 2, 3, 5, 6, 8 ч.ч. 1-2 ст. 17 ЗУ "Про публічні закупівлі", а саме довідки у довільній формі про:

- відомості щодо не внесення/внесення його до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

- відсутність судимості, видану відповідним підрозділом Міністерства внутрішніх справ України фізичній особі, яка є учасником, для підтвердження інформації, що її не було засуджено за злочин, пов`язаний з порушенням процедури закупівлі, чи інший злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої знято або погашено в установленому законом порядку (для фізичних осіб-підприємців);

- відсутність судимості, виданої підрозділом Міністерства внутрішніх справ України керівнику підприємства, що його не було засуджено за злочин, пов`язаний з порушенням процедури закупівлі, чи інший злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої знято або погашено в установленому законом порядку (для юридичних осіб);

- відсутність заборгованості з податків, зборів, платежів, що контролюються органами доходів і зборів.

На виконання вказаних вимог ТОВ "Укрриба ЛТД" подав відповідні документи, в тому числі:

- лист роз`яснення щодо п.п. 3.1.1.2, 3.1.1.3 розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" згідно якого уповноваженою посадовою особою товариства, яке подає свою пропозицію щодо участі у торгах, є директор ОСОБА_2, який виступає особою - підписантом.

- тендерну пропозицію за підписом директора товариства ОСОБА_2 . (а.с. 41);

- довіреність товариства на начальника відділу ЗЕД ОСОБА_1 з наданням права, зокрема підписувати документи, які пов`язані з поданням документів для участі в тендерах публічних закупівель ProZzorro, подавати та підписувати тендерні пропозиції, засвідчувати копії документів, що необхідні для реєстрації та подачі документів на веб-порталі https://prozorro.gov.ua/ та проводити будь які переговори;

- довідку МВС України про те, що ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності не притягалась, не знятої чи не погашеної судимості не має та в розшуку не перебуває (а.с. 44);

- довідка ТОВ "Укрриба ЛТД" про не внесення товариства до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (а.с. 42);

- довідка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справляння яких покладено на контролюючі органи (а.с. 43);

- довідка ТОВ "Укрриба ЛТД" про те, що ОСОБА_2 , посадову особу, яку уповноважено представляти інтереси товариства під час проведення процедури закупівлі та підписувати тендерну пропозицію, не було засуджено за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку (а.с. 94-97).

В супереч вимогам ст. 17 ЗУ "Про публічні закупівлі", п. 3.5.5 частини 5 "Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені ст. 17 Закону" ТОВ "Укрриба ЛТД" не подало довідку або витяг з реєстру про відсутність судимості, виданих відповідним підрозділом МВС України керівнику підприємства, для підтвердження інформації, що його не було засуджено за злочин, пов`язаний з порушенням процедури закупівлі, чи інший злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якого знято або погашено в установленому законом порядку (для юридичних осіб).

Долучена товариством довідка МВС України (а.с. 44) не відповідає вимогам тендерної документації, оскільки видана на ОСОБА_1 , в той час як директором та уповноваженою посадовою особою товариства, яке подає свою пропозицію щодо участі у торгах, яка також виступає підписантом товариства є директор Нестерко П.І.

Крім того, ТОВ "Укрриба ЛТД", як переможцем торгів, порушено вимоги пункту 6.4.5 розділу 4 "Істотні умови, що обов`язково включаються до договору про закупівлю", який вимагає від переможця обов`язкового надання, крім іншого, гарантійного листа щодо його погодження з істотними умовами договору.

Згідно зі ст. 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна, зокрема, містити перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ).

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Згідно п. 5.3.3 тендерної документації формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме на виконання вимог покладених в п.п. 1, 2 розділу ІІІ тендерної документації - технічні помилки та описки в тексті документа або орфографічні помилки в словах.

Подання ТОВ "Укрриба ЛТД" відповідних сертифікатів іноземною мовою без перекладу на українську та у не чіткій (нечитабельній) формі у відповідності до тендерної документації не є формальними помилками, а тому є порушенням вимог тендерної документації.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо:

1) він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій посадовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів (тендерів);

5) фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника;

8) учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";

10) юридична особа, яка є учасником, не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень.

Матеріали справи не містять доказів, які могли б бути підставою для відхилення тендерної пропозиції, оскільки п. 5.1.3 тендерної документації єдиним критерієм оцінки тендерної пропозиції є ціна - 100%.

Згідно ч. 2 ст. 18 ЗУ "Про публічні закупівлі" скарги, що стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки пропозицій учасників, подаються протягом 10 днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, але до дня укладення договору про закупівлю.

Скарги, що стосуються прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника, які відбулися після розгляду тендерних пропозицій на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначення відповідності учасників кваліфікаційним критеріям, подаються протягом п`яти днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу протоколу розгляду тендерних пропозицій.

Відповідно до статті 1 та частини 2 статті 18 Закону України "Про публічні закупівлі" органом оскарження процедур закупівлі є Антимонопольний комітет України, до якого подаються в т.ч. скарги, що стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки пропозицій учасників, протягом 10 днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, але до дня укладення договору про закупівлю. Разом з цим визначено, що скарги щодо укладених договорів про закупівлю розглядаються в судовому порядку.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази звернення позивача до органу оскарження в порядку статті 18 Закону України "Про публічні закупівлі" зі скаргою на рішення тендерного комітету Волинської обласної клінічної лікарні про визнання переможцем переговорної процедури, оформленого протоколом засідання тендерного комітету №58 від 12.03.2019.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду №910/14622/14 від 28.02.2018.

Судом встановлено, що спірна процедура торгів є закінченою через укладення з переможцем торгів договору на закупівлю (договір №104 від 28.03.2019), ), оскарження будь-яких проміжних актів/дій/тощо не забезпечить належне поновлення прав (у разі доведення їх порушення), оскільки такі акти, що застосовуються одноразово, після реалізації вичерпують свою дію фактом прийняття остаточних (кінцевих) актів, з прийняттям яких, власне, виникають правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів (зокрема укладання договору).

Суд зазначає, що згідно статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Способами захисту цивільних прав та інтересів, відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України, можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Дана норма кореспондується з положеннями статті 20 Господарського кодексу України, якими визначено, що держава забезпечує захист прав та законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів у спосіб та порядок, що визначається цим кодексом та іншими законами України. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються шляхом: визнання наявності або відсутності прав; визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом; відновлення становища, яке існувало до порушення прав та законних інтересів суб`єктів господарювання; припинення дій, що порушують право або створюють загрозу його порушення; присудження до виконання обов`язку в натурі; відшкодування збитків; застосування штрафних санкцій; застосування оперативно-господарських санкцій; застосування адміністративно-господарських санкцій; установлення, зміни і припинення господарських правовідносин; іншими способами, передбаченими законом.

Надаючи правову оцінку належності обраного позивачем способу захисту, суд звертає увагу на визначення можливої ефективності такого способу з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, у пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд вказує на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02).

Іншими словами, у кінцевому результаті ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тоді-як позовні вимоги у даній справі на забезпечення поновлення прав не спрямовані.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що позивач вправі обрати спосіб захисту, який передбачений законом, так і такий, що законом не передбачений, однак у будь-якому випадку, обраний спосіб захисту повинен бути ефективним, тобто таким, що забезпечує повне відновлення порушених/невизнаних прав та інтересів позивача.

При цьому, враховуючи встановлені судом обставини щодо завершення стадії процедури закупівлі шляхом укладення з переможцем торгів договору на закупівлю, суд дійшов висновку, що обраний позивачем спосіб захисту враховуючи норми частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", не підлягає застосуванню до спірних правовідносин на стадії завершення процедури торгів, та в будь-якому випадку не може забезпечити відновлення порушених прав позивача (у випадку встановлення такого порушення судом), а отже відсутні підстави застосовувати обраний позивачем спосіб захисту.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у складі колегії судді Касаційного господарського суду (постанова від 03.05.2018 у справі №922/3393/17) та підлягає застосуванню в даному випадку.

Відповідно до частини 6 Закону України «Про публічні закупівлі», за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.

При цьому, статтею 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що договір про закупівлю - договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.

Згідно ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У відповідності до ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Відповідно до частини 1 статті 207 Господарського кодексу України, господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб`єктності), може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених , такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Договір про закупівлю за приписами ч. 1 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 37 Закону України «Про публічні закупівлі» закріплено підстави недійсності договору про закупівлю. Так, договір про закупівлю є нікчемним у разі: - його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону; - його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; - його укладення з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 32 та абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 32 Закону замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця. З метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Згідно ч. 4 ст. 36 Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі;

5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);

6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.

Судом встановлено, що оспорюваний договір купівлі-продажу направлений на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним, підписаний уповноваженими представниками сторін у встановленій Законом формі. Відсутність волевиявлення сторін позивачем не доведена.

Крім того, позивач не довів яких саме вимог Закону сторони спірного правочину не дотримались при його укладенні.

Враховуючи вищевикладене, укладення спірного договору у встановлений ст. 32 Закону строк, суд дійшов висновку про відсутність будь яких передбачених статтею 37 Закону України «Про публічні закупівлі» порушень при укладенні договору №104 від 28.03.2019 про закупівлю товарів за державні кошти.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом. Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (постанова Конституційного суду України №3-рп/2003 від 30.01.2003 року).

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Волиньморепродукти Плюс" до Волинської обласної клінічної лікарні, Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрриба ЛТД" про визнання недійсним рішення тендерного комітету Волинської обласної клінічної лікарні; визнання недійсним договору про закупівлю товарів за державні кошти №104 від 28.03.2019 року не підлягають задоволенню.

ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У зв`язку з відмовою у позові правові підстави відповідно до ст. 129 ГПК України покладення судових витрат на відповідачів відсутні.

Керуючись ст.ст. 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

в и р і ш и в:

У позові Товариства з обмеженою відповідальністю "Волиньморепродукти Плюс" до Волинської обласної клінічної лікарні, Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрриба ЛТД" про визнання недійсним рішення тендерного комітету Волинської обласної клінічної лікарні, визнання недійсним договору про закупівлю товарів за державні кошти №104 від 28.03.2019 року відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Рівненського апеляційного господарського суду відповідно до ст. 256, п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повний текст рішення

складений 09.09.2019 року

Суддя А. М. Кравчук