УХВАЛА

м. Київ

10.09.2019Справа № 7/369

За позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

до Комунального підприємства по утриманню житлового господарства

Святошинського району міста Києва

про стягнення 3.698.327,44 грн.

Суддя Сівакова В.В.

секретар судового засідання Кимлик Ю.В.

Представники сторін:

від позивача не з`явився

від відповідача не з`явився

від заявника не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

На розгляд Господарського суду міста Києва передані вимоги Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Святошинського району міста Києва про стягнення 3.698.327,44 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.03.2017 у справі № 7/369 (суддя Якименко М.М.) затверджено мирову угоду від 23.02.2017 у справі 7/369, укладену між Публічним акціонерним товариством «Київенерго» та Комунальним підприємством по утриманню житлового господарства Святошинського району міста Києва. Дана ухвала є виконавчим документом зі строком пред`явлення до виконання до 14.03.2020.

28.08.2019 на адресу суду надійшла заява Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» Структурний підрозділ «Енергозбут» про заміну сторони стягувача у виконавчому провадженні - Публічного акціонерного товариства «Київенерго» на правонаступника Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Розпорядженням в.о. Керівника апарату Господарського суду міста Києва від 28.08.2019 за № 05-23/2127 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу матеріалів судової справи (у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_1 ), призначено проведення повторного автоматизованого розподілу даної справи.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2019 для розгляду заяви визначено суддю Сівакову В.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 7/369 від 02.09.2019 заяву призначено до розгляду на 10.09.2019.

Позивач в судове засідання 10.09.2019 не з`явився.

Відповідач в судове засідання 10.09.2019 не з`явився.

Заявник в судове засідання 10.09.2019 не з`явився.

Від заявника 03.09.2019 до суду подано заяву, в якій просить розгляд справи здійснювати без участі представника КП «Київтеплоенерго».

Відповідно до ч. 3 ст. 334 Господарського процесуального кодексу України неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Розглянувши матеріали справи, Господарський суд міста Києва встановив:

Відповідно до ст. 512 Цивільного кодексу України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Згідно п. 1 ст. 513 Цивільного кодексу України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові.

Як вбачається з матеріалів справи 11.10.2018 між Публічним акціонерним товариством «Київенерго» та Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» укладено договір про відступлення права вимоги (цесії) № 603-18 (далі - договір № 603-18).

Відповідно до п. 1.1. договору № 603-18, в порядку та на умовах, визначених цим договором, кредитор відступає, а новий кредитор набуває право грошової вимоги до споживачів (юридичних осіб, фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців, перехід яких визначених у додатках до договорів про відступлення права вимоги від 11.10.2018 № 601-18, від 11.10.2018 № 602-18) теплової енергії, комунальних послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, в частині їх зобов`язання перед кредитором оплатити неустойку (пеня та/або штраф), 3 % річних, інфляційні нарахування, судові та інші витрати, витрати на адвокатські послуги, пов`язані з отримання боргу та примусовим стягнення та будь-які інші без виключень та обмежень), що нараховані кредитором та/або виникли до дати укладення цього договору та/або можуть бути нараховані та/або виникнути після дати укладення цього договору у зв`язку з неналежним виконанням споживачами обов`язків з оплати спожитої теплової енергії та/або комунальних послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води та є предметом судового розгляду або підтверджені судовими рішеннями, як такі, що підлягають стягненню із споживачів.

Згідно з п. 1.2. договору № 603-18 перелік споживачів та склад вимог (неустойка (пеня та/або штраф), 3 % річних, інфляційні нарахування, судові та інші витрати, витрати на адвокатські послуги, пов`язані з отримання боргу та примусовим стягненням та будь-які інші без виключень та обмежень) у вже розпочатих судових спорах та/або рішеннях суду та/або виконавчих провадженнях зазначаються у додатках № 1, № 2 та № 3, № 4 до цього договору.

Згідно з п. 692 додатку № 3 до договору № 603-18 Публічне акціонерне товариство «Київенерго» відступило, а Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» набуло право вимоги до Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Святошинського району міста Києва суми судових витрат в розмірі 312,50 грн (ухвала суду № 7/369 від 14.03.2017).

Стаття 514 Цивільного кодексу України встановлює, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ст. 516 Цивільного кодексу України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням.

Отже, матеріали справи свідчать, що позивач відступив право вимоги Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», що виникло на підставі ухвали суду.

Виконання судового рішення є невід`ємною стадією процесу правосуддя, і заміна сторони на цій стадії може відбуватися не інакше, як на підставах та у порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України та Законом України «Про виконавче провадження».

Так, в п. 5 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» зазначається, що у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Слід звернути увагу, що інститут заміни сторони в виконавчому провадженні є складовою частиною загального інституту процесуального правонаступництва в порядку статті 52 Господарського процесуального кодексу України.

Так, стаття 52 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 334 Господарського процесуального кодексу України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права. У кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості правонаступництва господарському суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Із зазначеного вбачається, що укладення 11.10.2018 між Публічним акціонерним товариством «Київенерго» та Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» договору про відступлення права вимоги не суперечить нормам чинного законодавства щодо можливості заміни кредитора у зобов`язанні на стадії виконання рішення суду.

З урахуванням вищезазначеного, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для здійснення заміни стягувача - Публічного акціонерного товариства «Київенерго» на правонаступника Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Враховуючи викладене та керуючись ст. 334 ГПК України, -

У Х В А Л И В:

1. Заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» задовольнити.

2. Здійснити заміну сторони виконавчого провадження (стягувача) Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (85612, Донецька область, м. Курахове, вул. Енергетиків, 34, ) на правонаступника Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (Київської міської державної адміністрації)(01001, м. Київ, пл. Івана Франка, 5, ) в частині стягнення 312,50 грн судових витрат.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвалу складено 11.09.2019.

СуддяВ.В.Сівакова