ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2019 року м. Дніпро Справа № 908/667/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Вечірко І.О. (доповідач)

судді Кузнецов В.О., Чус О.В.

секретар Манчік О.О.

за участю:

від позивача: Губанова Ю.А., адвокат

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну

скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Востторг-Т"

на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.07.2019 року (повний текст складено 12.07.2019 року)

у справі № 908/667/19 (суддя - Колодій Н.А., м. Запоріжжя)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Востторг-Т", м. Полтава

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Рітейл", м. Запоріжжя

про стягнення 814 000,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст ухвали суду першої інстанції.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 08.07.2019 року провадження у справі № 908/667/19 зупинено до отримання результатів експертизи. На розгляд експерта поставлено питання: в якому технічному стані знаходяться несучі конструкції, стіни, перекриття, мережі електропостачання, водопостачання, газопостачання, теплопостачання, вентиляції, водовідведення, в тому числі електропроводка, роз`єми, труби, супутнє обладнання відповідної мережі на об`єкті нерухомого майна за адресою: Донецька область, м. Бахмут, вул. Ювілейна, 69? В разі виявлення недоліків, чи є вказані недоліки наслідком пожежі, що сталася 14.02.2018 року? Який розмір майнової шкоди, що завдана пожежею 14.02.2018 року об`єкту нерухомого майна за адресою: Донецька область, м. Бахмут, вул. Ювілейна, 69 ? Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача - ТОВ "Український Рітейл". Проведення експертизи доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України.

Вказана ухвала мотивована тим, що в матеріалах справи містяться два експертних висновки, які суперечать один одному.

2. Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи учасників справи.

Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.07.2019 року, стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

2.1. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга мотивована наступним:

- ухвала суду першої інстанції є необґрунтованою, судом при її постановленні не було з`ясовано обставини, що мають значення для правильного вирішення господарського спору, не надано належну оцінку поясненням та запереченням позивача. Ухвала прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права;

- суд помилково призначив у справі будівельно-технічну експертизу, не маючи на це жодних правових підстав;

- у відповідача існують мотиви щодо затягування розгляду справи. На адресу ТОВ "Востторг-Т" 17.07.2019 року надійшов лист, відповідно до якого ТОВ "Український Рітейл" у зв`язку з економічною неефективністю магазину має намір припинити договір-2 з 31.09.2019 року. Таким чином, фактично після розірвання договору, відповідач має намір ухилитися від обов`язку відновлювати об`єкт оренди після наслідків пожежі, сплати заборгованості, оскільки може припинити свою господарську діяльність. Не проведення встановлених обстежень, що передбачено Договором-2 та не відшкодування заборгованості на їх проведення та на відновлення будівлі за Договором-2 у найближчий час можуть призвести до аварії, наслідки якої можуть бути не передбачуваними.

2.2. Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі.

Відповідач наданими йому процесуальними правами не скористався та не направив на адресу суду відзив, що відповідно до частиною 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України не перешкоджає перегляду судового рішення.

3. Апеляційне провадження.

3.1. Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 19.08.2019 року відкрито апеляційне провадження, розгляд апеляційної скарги призначено на 03.09.2019 року.

В судовому засіданні представник позивача надав пояснення в обґрунтування доводів апеляційної скарги.

Відповідач наданими йому процесуальними правами не скористався та не направив в судове засідання свого повноважного представника, хоча про день, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Суд апеляційної інстанції з метою дотримання процесуальних строків розгляду апеляційної скарги, враховуючи те, що участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника відповідача.

3.2. Фактичні обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Востторг-Т" (позивач) звернулось до Господарського суду Запорізької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Рітейл" (відповідач) про стягнення заборгованості в розмірі 810 000,00 грн. та витрат на проведення оцінки в розмірі 4 000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.03.2019 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

10.04.2019 року до Господарського суду Запорізької області від відповідача надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

10.05.2019 року до Господарського суду Запорізької області від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача, в якому позивач, зокрема, просив суд відмовити у задоволенні клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи. При цьому позивач посилався на те, що проведення будівельно-технічної експертизи є недоцільним, оскільки вона не встановить необхідних обставин для правильного вирішення справи, а висновок цієї експертизи не буде належним та допустимим у даній справі. Заявлена експертиза, на думку позивача, є засобом затягування розгляду справи.

Також, 05.07.2019 року до Господарського суду Запорізької області від позивача електронною поштою надійшли письмові пояснення, в яких він просив суд відмовити у задоволенні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Позивач посилався на те, що клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи та вся позиція відповідача не стосується предмету даної справи, а саме відшкодування майнової шкоди внаслідок завдання цієї шкоди.

Розглянувши клопотання відповідача про призначення у справі судової експертизи, місцевий господарський суд його задовольнив.

3.3. Оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників справи і висновків суду першої інстанції.

Причиною подання апеляційної скарги стала незгода позивача із призначенням судом першої інстанції судової експертизи.

Частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до частини 1 статті 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

За приписами частин 1, 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Доказами згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина 1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

10.04.2019 року до Господарського суду Запорізької області від відповідача надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої відповідач просив доручити Харківському НДІ судових експертиз ім. проф. М.С. Бокаріуса, поставити на вирішення експертного дослідження наступні питання: в якому технічному стані знаходяться несучі конструкції, стіни, перекриття, мережі електропостачання, водопостачання, газопостачання, теплопостачання, вентиляції, водовідведення, в тому числі електропроводка, роз`єми, труби, супутнє обладнання відповідної мережі на об`єкті нерухомого майна за адресою: Донецька область, м. Бахмут, вул. Ювілейна, 69 ? В разі виявлення недоліків, чи є вказані недоліки наслідком пожежі, що сталася 14.02.2018 року? Який розмір майнової шкоди, що завдані пожежею 14.02.2018 року об`єкту нерухомого майна за адресою: Донецька область, м. Бахмут, вул. Ювілейна , 69 ?

Вказана заява мотивована тим, що позивачем надано суду звіт про оцінку майна від 13.12.2018 року, складений оцінювачем Деменковим Д.В., який викликає сумніви у відповідача. Всупереч вимогами Методики оцінки майна, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України № 1891 від 10.12.2003 року, оцінювачем був використаний порівняльний підхід на підставі даних ринку нерухомості, а не шляхом визначення суми вартості відновлювального ремонту. На думку відповідача, висновок оцінювача по-перше викликає сумніви щодо їх правильності, обґрунтованості та об`єктивності, а по-друге - не містить відповідей на питання, які мають значення для справи. Відповідач звертає увагу, що в матеріалах справи міститься інший висновок судового експерта № 164 від 25.07.2018 року Хомутенко Д.Г., відповідно до якого приміщення знаходиться в задовільному стані, тобто в стані придатному для експлуатації. Таким чином, в матеріалах справи містяться два експертних висновки, які суперечать один одному.

Відповідно до частини 2 статті 98 Господарського процесуального кодексу України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно заперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідно судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в постановах Верховного Суду від 24.01.2018 року у справі № 907/425/16 та справі № 917/50/17.

Отже, при призначенні судової експертизи обов`язковим є визначення предмета доказування та з`ясування дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення певних фактичних даних, що входять до предмету доказування.

Всупереч вимогам частини 1 статті 100 Господарського процесуального кодексу України резолютивна частина оскаржуваної ухвали не містить рішення суду щодо призначення судової експертизи. Крім того, суд першої інстанції в ухвалі про призначення експертизи належним чином не визначив підстав проведення експертизи.

Формулюючи питання, які слід вирішити судовому експерту, місцевий господарський суд не вказав, які саме докази у справі спростують або підтвердять обставини, що підлягають дослідженню та аналізу із застосуванням спеціальних знань, як і не вказав конкретних доказів, які є суперечливими, а тому підлягають дослідженню саме фахівцями, а не судом.

Згідно з частиною 5 статті 100 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Проте, оскаржувана ухвала суду не містить відомостей про попередження експерта про кримінальну відповідальність.

Приймаючи до уваги наведені вище обставини, апеляційний господарський суд вважає, що при прийнятті оскаржуваної ухвали про призначення у справі судової експертизи місцевим господарським судом не було з`ясовано підстав для проведення судової експертизи та необхідності застосування спеціальних знань для встановлення обставин справи, а також мало місце порушення норм процесуального права, які регулюють порядок призначення судових експертиз.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 11.06.2018 року у справі № 922/2716/17 об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що суду слід виходити з того, що призначення судової експертизи, як процесуальної дії суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, а тому у кожному разі має бути обґрунтованою. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 129 Конституції України однією із засад здійснення судочинства встановлено розумні строки розгляду справи судом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Отже господарським судам необхідно також враховувати, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України", рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 року у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 року у справі "Красношапка проти України").

Наведеного судом першої інстанції враховано не було, тому, призначення судової експертизи та зупинення у зв`язку з цим провадження у справі, може призвести до безпідставного затягування розгляду справи і не здійснення розгляду справи упродовж розумного строку.

Пунктом 4 частини 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

3.4. Висновки апеляційного господарського суду за результатами розгляду апеляційної скарги.

За наведених обставин, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала місцевого господарського суду про призначення у справі судової експертизи має бути скасована. Справа підлягає направленню до місцевого господарського суду для розгляду.

3.5. Розподіл судових витрат.

З огляду на те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню та з урахуванням статті 129 Господарського процесуального кодексу України розподіл судових витрат у справі, в тому числі витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги, має здійснити господарський суд, який прийматиме рішення по суті спору, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 275-282 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Востторг-Т" - задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.07.2019 року у справі № 908/667/19 - скасувати.

Справу № 908/667/19 передати на розгляд до Господарського суду Запорізької області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження та строки на касаційне оскарження врегульовані статтями 287-288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 10.09.2019 року.

Головуючий суддя _________________ І.О. Вечірко

Суддя _________________ В.О. Кузнецов

Суддя _________________ О.В. Чус