ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про оголошення перерви в судовому засіданні

"03" вересня 2019 р. Справа№ 925/819/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Майданевича А.Г.

Зубець Л.П.

за участю секретаря судового засідання Куценко К.Л.,

за участю представників згідно з протоколом судового засідання від 03.09.2019

за апеляційною скаргою Фонду державного майна України

на ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.04.2019

за заявою арбітражного керуючого, розпорядника майна Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» Литвина В.В.

про залучення до розгляду у справі в якості третьої особи

та заявою Заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Н. Холодницького

про вступ у справу

за заявою старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Башілова В.О.

про затвердження мирової угоди на стадії виконання рішення

у справі № 925/819/17 (головуючий суддя Довгань К.І., судді Дорошенко М.В. та Скиба Г.М.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго»

до Публічного акціонерного товариства «АЗОТ»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Фонду державного майна України

про стягнення 718 090 453, 55 грн,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 12.04.2019 заяву старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Башілова В.О. про затвердження мирової угоди на стадії виконання рішення задоволено. Затверджено мирову угоду, укладену сторонами 22.03.2019 на викладених у ній умовах, в редакції, викладеній у резолютивній частині.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Фонд державного майна України звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Черкаської області від 12.04.2019 скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні заяви старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Башілова В.О. про затвердження мирової угоди на стадії виконання рішення у справі №925/819/17.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.05.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фонду державного майна України на ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.04.2019. Справу призначено до розгляду на 05.06.2019.

В судовому засіданні 05.06.2019 оголошено перерву до 06.06.2019.

06.06.2019 до суду апеляційної інстанції надійшли заяви від представника ПАТ «Черкасиобленерго» про відвід головуючого судді - Коротун О.М. та від ПАТ «Азот» про відвід суддів Коротун О.М., Пономаренка Є.Ю., Руденко М.А.

Указані заяви було визнано необґрунтованими, передано їх для вирішення іншому складу суду, а провадження у справі зупинено з метою дотримання процесуальних строків розгляду апеляційної скарги.

Указана ухвала була оскаржена в касаційному порядку, у зв`язку з чим матеріали справи було скеровано до Верховного Суду.

09.08.2019 матеріали справи повернулися до Північного апеляційного господарського суду та була призначена до розгляду на 03.09.2019.

03.09.2019 в судове засідання з`явилися представники скаржника, ПАТ «Азот», Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та арбітражний керуючий ПАТ «Черкасиобленерго».

03.06.2019 на адресу суду апеляційної інстанції від арбітражного керуючого, розпорядника майна ПАТ «Черкасиобленерго» Литвина В.В. надійшла заява про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Подана заява обґрунтована тим, що ПАТ «Черкасиобленерго» перебуває в процедурі банкрутства на стадії розпорядженням майном та за ухвалою господарського суду Черкаської області від 24.06.2010 року Литвина В.В. призначено розпорядником майна ПАТ «Черкасиобленерго».

Розпорядника майна ПАТ «Черкасиобленерго» Литвин В.В. зазначає, що товариство не повідомило його про укладення мирової угоди та договору реструктуризації боргу. Так, розпорядник майна наголошує на значній сумі заборгованості, що підлягає до сплати за виданим у даній справі наказом. А тому, укладення мирової угоди, якою розстрочено сплату заборгованості, буде суттєво впливати на можливість відновлення платоспроможності ПАТ «Черкасиобленерго».

Представник скаржника у судовому засіданні зазначив, що не вбачає підстав для залучення до участі у справі розпорядника майна. Представник відповідача заперечив проти залучення розпорядника до участі у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» арбітражним керуючим є фізична особа, призначена господарським судом у встановленому порядку в справі про банкрутство як розпорядник майна.

Згідно зі ст. 22 вказаного Закону розпорядник майна забезпечує здійснення процедури розпорядження майном, що включає в себе систему заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, проведення аналізу його фінансового становища, а також визначення наступної оптимальної процедури (санації, мирової угоди чи ліквідації) для задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів.

Тобто, усі дії розпорядника майна, у ході справи про банкрутство, спрямовані на погашення грошових вимог кредиторів, через передбачені законом відповідні процедури - санації, мирової угоди чи ліквідації. Головним завданням арбітражного керуючого є збереження майна боржника та попередження взяття ним на себе грошових зобов`язань, що можуть погіршити його фінансове становище.

Північний апеляційний господарський суд зазначає, що норма ст. 22 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» передбачає погодження з розпорядником майна тих правочинів, що збільшують фінансове навантаження на боржника та передбачають відчуження майнових активів, а саме: відчуження або обтяження нерухомого майна боржника, в тому числі його передачі в оренду, заставу, внесення зазначеного майна до статутного капіталу іншого підприємства або господарського товариства, розпорядження нерухомим майном боржника у будь-який інший спосіб; одержання та видачі позик (кредитів), надання поруки, гарантій, уступки вимоги, переведення боргу, а також передачі в довірче управління майна боржника; розпорядження у будь-який спосіб іншим майном боржника, балансова вартість якого становить понад один відсоток балансової вартості активів боржника, та укладання інших значних правочинів (договорів).

Зазначений перелік та зміст ст. 22 вказаного Закону, не передбачає погодження з розпорядником майна процесуальних документів, в тому числі мирових угод, під час судових проваджень, стосовно стягнення дебіторської заборгованості, в яких бере участь боржник. Стягнення дебіторської заборгованості є частиною поточної діяльності товариства у даному випадку ПАТ «Черкасиобленерго», втручання в яку заборонено законом, зокрема ч. 10 ст. 22 Закону. Посилання розпорядника майна на значну суму заборгованості ПАТ «Азот» перед ПАТ «Черкасиобленерго» у даній справі не змінюють вказаних вище обставин.

До того ж, за приписами ч. 10, 11 ст. 22 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» розпорядник майна не має права втручатися в оперативно-господарську діяльність боржника, крім випадків, передбачених цим Законом. Призначення розпорядника майна не є підставою для припинення повноважень керівника чи органу управління боржника.

Доказів припинення повноваження керівника ПАТ «Черкасиобленерго» матеріали справи не містять та розпорядником майна не надано.

Отже, враховуючи те, що розпорядником майна ПАТ «Черкасиобленерго» Литвином В.В. не було надано суду належних та допустимих доказів, в розумінні ст. 73, 76 - 79 ГПК України, які б підтверджували наявність безпосереднього впливу судового рішення у справі №925/819/17 на права та обов`язки саме на заявника, а питання щодо вирішення можливості укладення мирової угоди під час судового провадження статутом позивача віднесено до компетенції голови правління, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення без задоволення заяви арбітражного керуючого, розпорядника майна ПАТ «Черкасиобленерго» Литвина В.В. про залучення його до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Крім того, 05.06.2019 на адресу суду апеляційної інстанції від Спеціалізованої антикорупційної прокуратури надійшла заява про вступ у справу. Указана заява мотивована тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях, які стосуються посадових осіб сторін. Затвердження мирової угоди на стадії виконання судового рішення, на думку Спеціалізованої прокуратури, стосується предмету доказування злочинів, розслідуваних у відповідних кримінальних провадженнях.

Представник скаржника в судовому засіданні підтримав вступ у справу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, представник боржника заперечив проти вступ у справу представника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Тобто наведеною нормою чітко передбачено можливість вступу прокурора за своєю ініціативою у справу до початку розгляду справи по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, остання перебувала на завершальній стадії судового провадження - виконавче провадження. Так, під час виконання судового рішення, за ініціативою сторін, державний виконавець звернувся до суду із заявою про затвердження мирової угоди.

Отже, розгляд справи по суті вже завершено, що, відповідно, виключає можливість задоволення заяви Спеціалізованої антикорупційної прокуратури про вступ у справу, оскільки нормами процесуального права виключено можливість вступу прокурора до участі у справі після початку розгляду справи по суті.

До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 06.03.2018 у справі № 910/24431/16.

Крім того, участь прокурора в судовому процесі можливе за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме повинно бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд врахував, що, відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно. ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, ФДМ України, оскаржуючи ухвалу суду першої інстанції, звернулося до суду апеляційної інстанції, як орган державної влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. А тому посилання прокурора на здійснення процесуального керівництва досудового розслідування у кримінальних провадженнях стосовно посадових осіб сторін даної справи не може визнатися обґрунтованою обставиною для вступу у справу на даній стадії із урахуванням викладеного вище.

Крім того, прокурор не обмежений в праві ознайомитися з судоми рішеннями, ухваленими у даній справі, у Єдиному державному реєстрі судових рішень, доступ до якого, згідно із Законом України «Про доступ до судових рішень», є відкритим.

Також 02.09.2019 та 03.09.2019 на адресу суду апеляційної інстанції від представників кредитора (адвоката Ципіна Д.Л. та адвоката Юхта М.С., відповідно) надійшли клопотання про відкладення розгляду справи. Перше мотивовано відрядженням представника до Грузії, інше - участю представника у слідчих діях.

Представник скаржника в судовому засіданні заперечив проти заявлених клопотань, представник божника підтримав заявлені клопотання та просив відкласти розгляд справи.

До основних засад господарського судочинства, зокрема, віднесено здійснення змагальність сторін та рівність всіх учасників (ст. 2, 7, 13 ГПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 216 ГПК України якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Враховуючи викладене, принципи рівності та змагальності, заявлені двома представниками кредитора клопотання про відкладення справи, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне оголосити перерву у судовому засіданні для надання можливості участі представника позивачу в судовому засіданні, у зв`язку з чим справа не може бути розглянута в даному судовому засіданні, а тому в судовому засіданні слід оголосити перерву в порядку ч. 2 ст. 216 ГПК України.

Керуючись ст. 50, 53, 216, 234, 281 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви арбітражного керуючого, розпорядника майна Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» Литвина В.В. про залучення до розгляду у справі в якості третьої особи відмовити.

2. У задоволенні заяви Заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури про вступ у справу відмовити.

3. Оголосити перерву у розгляді справи № 925/819/17 Господарського суду Черкаської області до 09.09.2019 о 14:05 (зал судових засідань № 7).

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді А.Г. Майданевич

Л.П. Зубець