ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

11 вересня 2019 року Справа № 916/1515/19
м.Одеса

Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді М.А. Мишкіної,

суддів К.В. Богатиря, Л.О. Будішевської

(склад судової колегії змінений відповідно до розпоряджень керівника апарату суду щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи №455 від 18.07.2019р., №569 від 13.08.2019р. та № 662 від 10.09.2019р.; протоколів повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.07.2019р., від 13.08.2019р. та від 10.09.2019р. )

Розглянувши без повідомлення учасників справи питання про зупинення апеляційного провадження у справі при розгляді апеляційної скарги заступника прокурора Одеської області

на ухвалу господарського суду Одеської області від 03 червня 2019 року про повернення позовної заяви

у справі №916/1515/19

за позовом заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Одеської міської ради

до:

- Громадської організації «Одеська обласна організація Всеукраїнської спілки автомобілістів»;

- Державного реєстратора Шостої Одеської державної нотаріальної контори Одеського міського нотаріального округу Пенчева Костянтина Леонтійовича м. Одеса

про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора

встановив:

30.05.2019р. заступник прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Одеської міської ради звернувся до господарського суду Одеської області з позовом до Громадської організації «Одеська обласна організація Всеукраїнської спілки автомобілістів» (надалі - відповідач, Спілка автомобілістів), державного реєстратора прав на нерухоме майно Шостої Одеської державної нотаріальної контори Одеського міського нотаріального округу Пенчева Костянтина Леонтійовича (надалі - відповідач, держреєстратор Пенчев К.Л.), в якому просив суд визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора Шостої одеської державної нотаріальної контори Одеського міського нотаріального округу Пенчева Костянтина Леонтійовича (індексний номер 26863084 від 08.12.2015р.) про реєстрацію виправлень до запису про право власності на об'єкт нерухомого майна, а саме: автостоянки №38, яка розташована за адресою: м. Одеса, проспект Маршала Жукова, 4-О.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що на підставі свідоцтва про право власності серії САС №637300 за Спілкою автомобілістів зареєстроване право власності на автостоянку №38, загальною площею 105,9кв.м., як розташована на земельній ділянці 25370км. 08.12.2015р. держреєстратором Пенчевим К.Л. проведено державну реєстрацію виправлень до об'єкта нерухомого майна - автостоянки №38, в результаті чого змінено загальну площу автостоянки з 105,9 на 15797кв.м.

Проте жодних підстав для проведення виправлень до об'єкта нерухомого майна - автостоянки №38 держреєстратором в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно не зазначено. Так, згідно інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно установлено, що за адресою: м. Одеса, проспект Маршала Жукова, будинок 4-О за громадською організацією «Одеська обласна організація Всеукраїнської спілки автомобілістів» зареєстровано право власності на автостоянку №38 (надалі - Автостоянка №42), загальною площею 15797кв.м, складовими частинами якої є: диспетчерська, А; навіси автомобільні, Б, Б1-Б9. Відповідно до свідоцтва про право власності на автостоянку №38 від 02.04.2009р. серії САС 637300, об'єкт, який розташований за вищезазначеною адресою в цілому складається з будівлі літ. «А» - «Б», «Б1»-«Б9» - навісів автомобільних, відображених у технічному паспорті від 07.02.2009р. Разом з тим, згідно технічного паспорту від 07.02.2009р., на який міститься посилання у вищезазначеному свідоцтві, автостоянка складається з наступних об'єктів: «А» - диспетчерська, загальною площею 142,2кв.м.; «Б», «Б1»-«Б9» - навіси, загальною площею 15654,4кв.м.; «№1-12» - огорожа; «І» - вимощення, загальною площею 9573кв.м.

Навіси не є об'єктами нерухомого майна, які підлягають державній реєстрації, оскільки вони відносяться до малих архітектурних форм. Так, на підставі спірного рішення реєстратора фактично зареєстровано право власності на споруди, які взагалі не підлягають державній реєстрації, оскільки є тимчасовими спорудами. Крім того, оскільки рішення Одеською міськрадою з приводу розпорядження земельною ділянкою не приймалися та інформація щодо оформлення будь-який правоустановчих документів на земельну ділянку за адресою: м. Одеса, проспект Маршала Жукова, 4-О відсутня, можливо дійти до висновку, що збільшення площі спірного об'єкта нерухомості відбулося за рахунок земель Одеської міської ради, всупереч діючого законодавства.

Оскільки Одеською міською радою не вжито жодних заходів на захист інтересів територіальної громади м.Одеси щодо вищезазначеної земельної ділянки, в тому числі щодо оскарження рішення державного реєстратора, у зв'язку із чим прокурор у відповідності до приписів ст.23 ЗУ «Про прокуратуру», ст.53 ГПК України звернувся до суду із даним позовом.

З посиланням на норми ст.ст.2,5,10, ч.4 ст.18, ст.24 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно», п.п.6,6 Порядку державної реєстрації прав власності на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою кабінету міністрів України №1127 від 25.12.2015р., ч.2 ст.78, ст.ст.82,83, 116, 152 (ч.2), 153 (ч.1) ЗК України, п.34 ст.26 ЗУ «Про місцеве самоврядування», прокурор просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Разом із позовною заявою прокурором було подано заяву про забезпечення позову та клопотання про витребування доказів.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 03.06.2019р. (суддя Р.В.Волков) позовну заяву заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Одеської міської ради та додані до неї документи, заяву про забезпечення позову та клопотання про витребування доказів повернуто без розгляду.

Ухвала вмотивована наступним. Прокурором не доведено обставин не здійснення захисту інтересів держави у вигляді усвідомленої пасивної поведінки уповноваженого суб'єкта владних повноважень - Одеської міської ради. Окрім того, не доведено відсутність в Одеської міської ради наміру захищати інтереси держави, оскільки вказані обставини не випливають зі змісту листа юридичного департаменту Одеської міської ради від 12.04.2019 № 41-пр/вих. Судом не встановлено обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Одеською міською радою, яка є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів територіальної громади. Обставини дотримання прокурором встановленої ч.3,4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з'ясуванню судом не залежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів ст.ст.53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, що є підставою для повернення позовної заяви і доданих до неї документів заявнику відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

25.06.2019р. до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга заступника прокурора Одеської області на ухвалу від 03.06.2019р., в якій скаржник просить скасувати ухвалу та направити справу №916/1515/19 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги прокурор, зокрема, зазначив, що судом неправильно застосовано норми ст.23 ЗУ «Про прокуратуру». Заходів щодо звернення з позовом до суду або повідомлення про наміри звернення з таким позовом Одеською міською радою не здійснено, що і свідчить про нездійснення захисту інтересів держави, внаслідок чого і виникли підстави для представництва державних інтересів саме прокуратурою Одеської області (лист прокуратури області до Одеської міської ради від 03.04.2019, позов заступника прокурора області від 30.05.2019). Таким чином, невжиття заходів реагування органом, що виконує відповідні функції у спірних правовідносинах щодо усунення обставин, якими спричинено порушення інтересів держави, є обставинами що виправдовують втручання прокурора у справу. У даному випадку нездійснення відповідним органом заходів направлених на скасування оскаржуваного рішення державного реєстратора протягом тривалого часу, а саме з 08.12.2015р. (дата рішення державного реєстратора) та з 03.04.2019р. (дата повідомлення про наявні порушення законодавства) і є доказами його бездіяльності, що є підставою для представництва інтересів держави органами прокуратури. Звертаючись до суду з позовом у даній справі, прокурор відповідно до вимог ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», ст.53 ГПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави в суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому прокурором зазначено, що Одеською міською радою самостійно заходи щодо захисту інтересів держави у судовому порядку не вживалися.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду (головуючий суддя Л.В. Поліщук, К.В. Богатир, В.В. Бєляновський) апеляційну скаргу залишено без руху; 16.07.2019р. скаржником було усунено недоліки апеляційної скарги.

У зв'язку із перебуванням суддів Л.В.Поліщук та К.В.Богатиря у відпустці, розпорядженням керівника апарату суду №455 від 18.07.2019р. призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №916/1515/19.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.07.2019р. визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя Л.В.Лавриненко, судді О.Ю. Аленін, В.В. Бєляновський.

Ухвалю суду апеляційної інстанції від 22.07.2019р. (головуючий суддя Л.В.Лавриненко, судді О.Ю. Аленін, В.В. Бєляновський) відкрите апеляційне провадження у справі та призначено справу до розгляду на 14.08.2019р.

У зв'язку із перебуванням суддів Л.В.Лавриненко та О.Ю.Аленіна у відпустці з 12.08.2019р., розпорядженням керівника апарату суду №569 від 13.08.2019р. призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №916/1515/19.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.08.2019р. визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - М.А.Мишкіна, судді: В.В. Бєляновський, К.В. Богатир.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.08.2019р. прийнято справу №916/1515/19 до провадження у зміненому складі суду: головуючий суддя М.А.Мишкіна, судді: В.В.Бєляновський, К.В. Богатир та постановлено розгляд апеляційної скарги заступника прокурора Одеської області на ухвалу господарського суду Одеської області від 03.06.2019р. №916/1515/19 здійснювати в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

У зв'язку із перебуванням судді В.В.Бєляновського у відпустці з 02.09.2019р. по 13.09.2019р., розпорядженням керівника апарату суду №662 від 10.09.2019р. призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №916/1515/19.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2019р. визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - М.А.Мишкіна, судді: К.В. Богатир, Л.О. Будішевська.

Ухвалою суду апеляційної інстанції від 11.09.2019р. прийнято справу до провадження у зміненому складі суду: головуючий суддя М.А.Мишкіна, судді: К.В.Богатир, Л.О. Будішевська.

З матеріалів оскарження ухвали від 03.06.2019р. вбачається, що заступник прокурора Одеської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Одеської міськради.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» закріплено умови представництва прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді, у тому числі підстави такого представництва.

Відповідно до ч.4 ст.17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема єдністю судової практики.

Згідно із ч.1, п.6 ч.2 ст.36 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом; Верховний Суд забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у зв`язку з необхідністю формування єдиної правозастосовної практики щодо застосування положень ст.23 ЗУ «Про прокуратуру», Великою палатою Верховного Суду прийнято до розгляду справу №587/430/16-ц, передану Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду на підставі ч.3 ст.302 ГПК України; в провадженні Великої Палати Верховного Суду знаходиться касаційна скарга заступника прокурора Сумської області на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 12.07.2017р. та ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 14.09.2017р. у справі № 587/430/16-ц (провадження №14-104 цс 19). Передача касаційної скарги у справі №587/430/16-ц на розгляд Великої Палати Верховного Суду обумовлена неоднаковим застосуванням ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» у подібних правовідносинах Верховним Судом (зокрема у постановах від 07.12.2018р. у справі №924/1256/17, від 05.07.2018р. у справі №917/1461/17 та від 26.07.2018р. у справі №926/1111/15). Отже, рішення Великої Палати Верховного Суду у справі №587/430/16-ц безпосередньо вплине на подальше застосування судами всіх інстанцій норм ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» при з'ясуванні підстав представництва прокурором інтересів держави в суді (в т.ч. у даній справі).

Відповідно до ч.4 ст.236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно із п.7 ч.1 та ч.3 ст.228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку, зокрема при перегляді судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об'єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду. З питань, зазначених у цій статті, суд постановляє ухвалу.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п.7 ч.1 ст.228 цього Кодексу до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Колегія суддів апеляційного господарського суду звертає увагу, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11.03.2019р. справа №587/430/16-ц прийнята до розгляду Великою Палатою Верховного Суду.

Наразі в Єдиному державному реєстрі судових рішень не міститься будь-якої інформації про закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №587/430/16-ц та відсутній повний текст відповідного судового рішення Великої Палати Верховного Суду.

Оскільки як у справі №916/1515/19, так і у справі №587/430/16-ц правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави є подібними, судова колегія вважає за необхідне зупинити провадження у справі №916/1515/19 до закінчення перегляду справи №587/430/16-ц Великою Палатою Верховного Суду.

Керуючись п.7 ч.1 ст.228, ст.ст.229, 232-234, 235, 236, 240, 270, 281 ГПК України, колегія суддів -

ухвалила:

Зупинити апеляційне провадження у справі №916/1515/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку справи №587/430/16-ц Великою Палатою Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання згідно ст.235 ГПК України.

Згідно ст.286, п.3 ч.1 ст.287 ГПК України судом касаційної інстанції у господарських справах є Верховний Суд. Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов'язки, мають право подати касаційну скаргу на: ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз'яснення рішення чи відмову у роз'ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Згідно ч.1 ст.288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя М.А. Мишкіна

Суддя К.В. Богатир

Суддя Л.О. Будішевська