ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
"13" вересня 2019 р. Справа № 911/2249/19
Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Інвестбудмаш про забезпечення позову
до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області
Через канцелярію Господарського суду Київської області, до подання позовної заяви, від Товариства з обмеженою відповідальністю Інвестбудмаш надійшла заява про забезпечення позову, шляхом:
- заборони Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Київській області вчиняти будь-які дії в рамках проведеного електронного аукціону №UA-PS-2019-07-10-000043-2 в тому числі, але не виключно, приймати будь-які рішення, видавати накази, затверджувати протоколи, укладати договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації;
- заборони Товариству з обмеженою відповідальністю Вер-Тас перераховувати реєстраційний внесок в сумі 834,60 грн та гарантійний внесок у сумі 486 726,85 грн., що були сплачені Товариством з обмеженою відповідальністю Інвестбудмаш для набуття статусу учасника електронного аукціону №UA-PS-2019-07-10-000043-2.
Вказана заява обгрунтована тим, що Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській області всупереч Закону України «Про приватизацію державного та комунального майна» вчинило дії, спрямовані на неукладення із заявником, як перемежцем аукціону, договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, шляхом прийняття незаконного наказу від 21.08.2019 №571 «Про скасування наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області від 13.08.2019 №542 «Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону №UA-PS-2019-07-10-000043-2 від 09.08.2019».
З огляду на вказане, Товариство з обмеженою відповідальністю Інвестбудмаш зазначило, що предметом позову, з яким заявник має намір звернутися до суду, є вимоги про:
- визнання дій Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області протиправними;
- скасування наказу від 21.08.2019 №571 «Про скасування наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області від 13.08.2019 №542 «Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону №UA-PS-2019-07-10-000043-2 від 09.08.2019»;
- зобов`язання укласти договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації за результатами проведення електронного аукціону.
Як зауважив заявник, прийняття Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області оскаржуваного наказу свідчить про наміри останнього продовжувати здійснення приватизації майна, а також зумовлює настання таких наслідків, як неповернення оператором електронного майданчика (Товариство з обмеженою відповідальністю Вер-Тас) заявнику сплачених ним сум реєстраційного та гарантійного внесків.
Необхідність вжиття заходів забезпечення позову заявник мотивує тим, що у разі невжиття відповідно обраних заходів існує ймовірність вчинення Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області дій, спрямованих на продовження здійснення приватизації об`єкта малої приватизації, які призведуть до укладення договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації з іншою особою, відмінною від заявника, що в свою чергу ускладнить реальне виконання рішення суду та відновлення порушених прав заявника за результатами прийнятого у справі рішення, зокрема щодо зобов`язання укласти договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації за результатами проведення електронного аукціону.
Крім того, за доводами заявника, необхідність вжиття заходів забезпечення позову полягає у тому, що перерахування оператором електронного майданчика на казначейський рахунок сплачених заявником сум реєстраційного та гарантійного внесків унеможливить повернення таких коштів заявнику у разі присвоєння електронному аукціону статусу «Аукціон не відбувся» або «Аукціон відмінено».
Приписами ст. ст. 136, 137, 140 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.
Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Позов забезпечується, зокрема, забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.
Так, з огляду на вищевикладені норми процесуального законодавства метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є, зокрема, уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача. В немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав.
У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд, зокрема, має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.
Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.
Поряд з тим, обов`язок доказування покладається на особу, яка подала заяву про забезпечення позову. Доказування повинно здійснюватися за загальними правилами відповідно до ст. ст. 73, 74, 76 - 79 ГПК України, які передбачають обов`язковість подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.
Правові, економічні та організаційні основи приватизації державного і комунального майна та майна, що належить Автономній Республіці Крим урегульовано Законом України «Про приватизацію державного і комунального майна».
Приписами ст. ст. 10, 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» унормовано, що порядок приватизації державного і комунального майна передбачає, зокрема, опублікування інформації про умови продажу, в тому числі стартову ціну об`єкта приватизації; проведення аукціону, укладення договору купівлі-продажу; укладення договору купівлі-продажу в разі приватизації об`єкта шляхом викупу; опублікування інформації про результати приватизації; прийняття рішення про завершення приватизації.
Об`єкти малої приватизації продаються виключно на електронних аукціонах. Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та Порядок відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків, розмір та порядок сплати плати за участь, визначення переможця за результатами електронного аукціону, а також порядок визначення додаткових умов продажу затверджуються Кабінетом Міністрів України.
У випадку, якщо аукціон визнаний таким, що не відбувся, або відсутнє рішення органу приватизації щодо викупу, прийняте відповідно до частин восьмої і десятої цієї статті, електронна торгова система протягом п`яти робочих днів з дати формування відповідного протоколу аукціону автоматично оголошує новий аукціон, включаючи дату його проведення.
Відповідно до пп. 67, 68 Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 №432, у разі коли переможець електронного аукціону не відповідає вимогам статті 8 Закону, або в інших випадках, передбачених частиною дев`ятою статті 14 Закону, орган приватизації завантажує рішення про відмову у затвердженні протоколу про результати електронного аукціону або про відмову від укладення договору купівлі-продажу в електронній торговій системі. Якщо переможець електронного аукціону відмовився від підписання протоколу про результати електронного аукціону або договору купівлі-продажу чи не підписав такий протокол або договір у встановлені строки, орган приватизації складає та завантажує відповідний акт в електронну торгову систему.
У такому випадку в електронній торговій системі автоматично формується новий протокол про результати електронного аукціону з визначенням переможцем електронного аукціону учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією, а у разі однакових цінових пропозицій - учасника, що подав її раніше, за умови, що ним зроблений щонайменше один крок аукціону, та у разі відсутності належним чином оформленого листа (звернення) від такого учасника щодо повернення йому гарантійного внеску та відсутності факту натискання ним відповідної кнопки про відмову від очікування в особистому кабінеті.
Переможець електронного аукціону підписує протокол про результати електронного аукціону в порядку, встановленому пунктом 64 цього Порядку. Оператор електронного майданчика підписує протокол про результати електронного аукціону та надсилає його до органу приватизації протягом чотирьох робочих днів з дня, наступного за днем його формування (у разі, коли електронний аукціон відбувся).
У межах строку, встановленого для опублікування протоколу про результати електронного аукціону, орган приватизації перевіряє заяву на участь в електронному аукціоні, подану шляхом заповнення електронної форми, та електронні копії документів переможця електронного аукціону щодо відповідності вимогам Закону.
Якщо протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати електронного аукціону, рішення про приватизацію шляхом викупу не опубліковано в електронній торговій системі, електронна торгова система автоматично оголошує новий аукціон.
Проте, заявником не надано належних так допустимих доказів на підтвердження обставин вчинення органом приватизації будь-яких передбачених нормами закону дій щодо подальшої приватизації майна, а також наявності обставин формування нового протоколу з переможцем, відмінним від заявника, затвердження цього протоколу органом приватизації, тоді як саме лише прийняття Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області наказу, з вимогою про скасування якого має на меті звернутись заявник до суду, не є такими у розумінні вищенаведених законодавчих приписів, у зв`язку із чим саме лише припущення про ймовірну можливість реалізації майна не може бути належним обґрунтування вжиття заходів забезпечення позову.
Водночас, посилання заявника на обставини та підстави, якими він обґрунтовує позовні вимоги, з якими має намір звернутись до суду, відхиляються судом як безпідставні, позаяк питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті.
За таких обставин, з урахуванням положень ст. ст. 73, 74, 76 - 79 ГПК України, заявником доказово не обґрунтовано, що невжиття обраних заходів до забезпечення позову в частині заборони Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Київській області вчиняти певні дії може істотно ускладнити/унеможливити ефективне поновлення порушених прав заявника, за захистом яких він має намір звернутися до суду.
Обрані ж заявником заходи до забезпечення в частині заборони Товариству з обмеженою відповідальністю Вер-Тас перераховувати гарантійний та реєстраційний внески не відповідають предмету позову, з яким завник має мають намір звернутися до суду, оскільки такі заходи не стосуються предмета спору, а стосуються безпосередньо коштів, наміру звернутися до суду з вимогами майнового характеру щодо яких заявник у поданій заяві письмово не обґрунтував.
Отже, викладені у заяві доводи Товариства з обмеженою відповідальністю Інвестбудмаш щодо ймовірного ускладнення та/або невиконання рішення суду визнаються судом неспроможними, тоді як посилання на неможливість поновлення порушеного права у разі незабезпечення позову визнаються судом доказово необґрунтованими та ймовірними припущеннями заявника.
З огляду наведеного, оскільки обрані заявниками заходи до забезпечення позову в частині заборони Товариству з обмеженою відповідальністю Вер-Тас перераховувати гарантійний та реєстраційний внески не відповідають предмету позову, з яким завник має мають намір звернутися до суду, а в решті заходів до забезпечення позову останні не обгрунтовані в розрізі наявності обставин, з якими пов`язується застосування такого виду заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю Інвестбудмаш про забезпечення позову.
Керуючись ст. ст. 136, 137, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю Інвестбудмаш про забезпечення позову відмовити.
Ухвала складена та підписана 13.09.2019, набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена у апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з моменту її складення у відповідності до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.А. Ярема