ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"05" вересня 2019 р. м. Київ Справа№ 925/1324/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тищенко А.І.

при секретарі судового засідання Браславець Ю.Ю.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 05.09.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу Фермерського господарства "Престиж Агролюкс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.12.2018 (повний текст складений 21.01.2019)

у справі №925/1324/16 (суддя Грачов В.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аванхімікл"

до Фермерського господарства "Престиж Агролюкс"

про стягнення 1 716 205,64 грн.

В судовому засіданні 05.09.2019 відповідно до ст.ст. 240, 283 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частину ухвали.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 12.12.2018 у справі №925/1324/16 позов задоволено частково.

Стягнуто з Фермерського господарства "Престиж Агролюкс" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аванхімікл" 25164,00 грн. штрафу, 549257,25 грн. процентів за користування чужими грошовими коштами, 752829,60 грн. курсової різниці, 19908,77 грн. судових витрат.

У задоволенні решти позову відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач 06.02.2019 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 21.02.2019 апеляційну скаргу відповідача передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.02.2019 у справі №925/1324/16 відкрито апеляційне провадження у справі, розгляд справи призначено на 11.04.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.04.2019 у справ №925/1324/16 відкладено розгляд апеляційної скарги на 22.04.2019, приймаючи до уваги неявку представника позивача та задоволення клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 22.04.2019, у зв`язку з перебуванням судді Михальської Ю.Б. у відпустці для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Іоннікова І.А., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.04.2019 відкрито апеляційне провадження у справі, розгляд справи призначено на 23.05.2019.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 20.05.2019, у зв`язку з перебуванням судді Іоннікової І.А. у відпустці з 16.05.2019 по 24.05.2019 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2019 відкрито апеляційне провадження у справі №925/1324/16, розгляд справи призначено на 04.07.2019.

30.05.2019 від представника відповідача надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, проведення якого просить забезпечити, зокрема, у Господарському суді Черкаської області.

26.06.2019 матеріали справи повернуті Верховним Судом на адресу Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2019 задоволено клопотання відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, відкладено розгляд справи на 05.09.2019.

05.09.2019 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи або оголошення перерви в засіданні у разі накладення часу початку судового засідання з часом судового засідання у справі №925/887/10 та відсутності в момент відкриття судового засідання в цій справі представника відповідача.

На момент відкриття судового засідання 05.09.2019 були присутні представники сторін.

16.05.2019 до суду апеляційної інстанції від апелянта надійшла заява про призначення у даній справі додаткової судової економічної експертизи, на вирішення якої просить поставити наступне питання:

Чи відповідають наявні у матеріалах справи розрахунки (т. 1 а.с. 32, 34, т. 2 а.с. 79, 80) заборгованості Фермерського господарства "Престиж Агролюкс" перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Аванхімікл" станом на 05.08.2015, а саме 587 778, 44 грн. процентів за товарним кредитом, 1 103 262, 98 грн. курсової різниці умовам укладеного між сторонами договору купівлі - продажу № 9 від 25.02.2013 з додатковою угодою від 03.08.2015, специфікаціям до нього і розрахунковим документам щодо поставки та оплати товару за цим договором?

Одночасно просив зобов`язати експертів надати повну та вичерпну відповідь на поставлене питання із обов`язковим урахуванням при проведенні розрахунків строку позовної давності.

Після відхилення колегією суддів вищевказаного клопотання, представником відповідача - адвокатом Ярмолінським Ю.В. було заявлено про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М. судді Михальська Ю.Б. та Тищенко А.І., в якому останній зазначає про сумніви в неупередженості та об`єктивності суддів.

Заявник вказує, що заява про ознайомлення та отримання носія з записом не розглянута на протязі 2-х місяців; головуюча Скрипка М.І. здійснювала психологічний тиск на адвоката, чим перешкоджала в наданні правової допомоги, доводячи, що диск не готовий по вині скаржника; колегія суддів не надала право репліки при розгляді клопотання про судову експертизу, чим порушила право відповідача; колегія суддів, ймовірно вже прийнявши для себе рішення, відмовила в задоволенні клопотання про призначення судової експертизи і при оголошенні ухвали не навела мотивів відмови, чим грубо порушила ч. 10 ст. 240 ГПК; в порушення ч. 6 ст. 240 ГПК України суд не повідомив, коли буде виготовлено повне рішення (ухвала); суд тиском примусив адвоката писати письмову заяву про відвід, відмовивши приймати усну заяву, чим порушено процесуальні права відповідача; 04.07.2019 колегія безпідставно відклала судове засідання; судді оголосили про вихід до нарадчої кімнати, а насправді вигнали представників із зали судових засідань.

Представник позивача заперечував щодо задоволення вказаної заяви, просив визнати її зловживанням представником відповідача своїми процесуальними правами.

Статтею 39 ГПК України встановлено, що:

- питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі;

- питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість;

- якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І. у справі №925/1324/16 дійшла висновку про її необґрунтованість з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні по справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 35 ГПК України).

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з частиною 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Враховуючи, що адвокат Ярмолінський Ю.В., будучи представником відповідача, і подавши 04.07.2019 о 9 год. 25 хв. заяву про ознайомлення з матеріалами справи та видачу копії технічного запису судового засідання від 04.07.2019 (а.с. 79, т. 3), до суду апеляційної інстанції впродовж тривалого часу з 05.07.2019 по 05.09.2019 не з`явився для ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії технічного запису судового засідання від 04.07.2019, в судовому засіданні 05.09.2019 висловив свою позицію щодо підготовленого та підписаного ним же клопотання про призначення судової експертизи (а.с. 265-267, т. 2); задоволення його клопотання 04.07.2019 про проведення судових засідань в режимі відеоконференції і у зв`язку з цим відкладення розгляду справи, доводи представника відповідача, викладені в поданій заяві про відвід, є необґрунтованими.

Доводи заявника щодо психологічного тиску на нього, не наведення мотивів відмови у задоволенні заявленого клопотання та неповідомлення про дату виготовлення повного тексту ухвали, порушення його процесуальних прав, є безпідставними, відповідно в сукупності з іншими дослідженими обставинами справи заява представника відповідача про відвід суддів визнана необґрунтованою.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 35 ГПК України).

Враховуючи те, що колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого суддям Скрипці І.М., Михальській Ю.Б. та Тищенко А.І. відводу, справа підлягає передачі для визначення автоматизованою системою відповідно до ст. 32 ГПК України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений представником відповідача.

Керуючись статтями 32, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника відповідача Ярмолінського Ю.В. про відвід суддів Скрипки І.М., Михальської Ю.Б., Тищенко А.І. у справі №925/1324/16 визнати необґрунтованою.

2. Передати матеріали справи №925/1324/16 для визначення автоматизованою системою відповідно до ст. 32 ГПК України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений представником відповідача.

Повний текст ухвали складений 09.09.2019.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Ю.Б. Михальська

А.І. Тищенко