УХВАЛА

11 вересня 2019 року

м. Київ

Справа № 917/664/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Волковицької Н. О. - головуючого, Могила С. К., Случа О. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника прокурора Харківської області

на рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дельта Гранд"

про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати у сумі 308 696,29 грн,

ВСТАНОВИВ:

06.08.2019 до Касаційного господарського суду надійшла касаційна скарга заступника прокурора Харківської області на рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі № 917/664/18.

Ухвалою Касаційного господарського суду від 13.08.2019 вищезазначена касаційна скарга була залишена без руху на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) із наданням скаржникові строку для усунення зазначених в ній недоліків, шляхом направлення суду: доказів сплати судового збору у сумі 9 260,89 грн.

04.09.2019 до Касаційного господарського суду надійшла заява прокурора про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додано платіжне доручення про сплату скаржником судового збору у розмірі 9 260,89 грн.

Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України касаційна скарга заступника прокурора Харківської області на рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі № 917/664/18 вважається поданою у день первинного її подання та приймається до розгляду у зв`язку з усуненням скаржником її недоліків у строк, встановлений судом.

За приписами частини першої статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст оскаржуваної постанови Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі № 917/664/18 складено 21.06.2019, а тому останнім днем звернення з касаційною скаргою було 11.07.2019.

Касаційна скарга заступника прокурора Харківської області надіслана скаржником поштою через відповідний апеляційний суд 12.07.2019, що підтверджується поштовим конвертом, тобто після встановленого строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини другої статті 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У поданій касаційній скарзі викладена заява заступника прокурора Харківської області про поновлення строку на касаційне оскарження, яка обґрунтована отриманням прокуратурою повного тексту оскаржуваної постанови 24.06.2019, що підтверджується залученою до матеріалів справи розпискою.

З урахуванням вищезазначеного заява заступника прокурора Харківської області про поновлення строку на касаційне на рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі № 917/664/18 підлягає задоволенню.

Матеріали касаційної скарги заступника прокурора Харківської області відповідають вимогам статей 287-290 ГПК України, є достатніми для відкриття касаційного провадження та відповідно до положень частини тринадцятої статті 8 та частини четвертої статті 301 ГПК України, перегляд оскаржуваних рішення та постанови має здійснюватися без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження, оскільки ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня відповідного року.

Крім того, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі № 917/664/18 до вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про усунення неоднакового застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру", з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи рішенням Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 у справі № 917/664/18, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019, у задоволенні позову відмовлено повністю.

Рішення мотивовані, зокрема з тих підстав, що прокурором не доведено правових підстав для представництва інтересів держави в особі Харківської міської ради в суді з огляду на недоведеність обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Харківською міською радою, яка є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів територіальної громади.

Суди також вказали, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт третій частини другої статті 129 Конституції України). При цьому захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Однак, прокурор не довів наявність обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Харківською міською радою, яка є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів територіальної громади, а тому не довів підстав щодо представництва інтересів держави в особі Харківської міської ради в суді, що стало достатньою підставою для відмови в позові прокурора.

В обґрунтування апеляційної та касаційної скарг заступник прокурора Харківської області посилається, зокрема на те, що, відмовляючи в задоволенні позову з підстав недоведеності прокурором правових підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування, суди попередніх інстанцій в порушення вимог статті 236 ГПК України не врахували як положення Конституції України (стаття 131-1), якими на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді, так і положення Закону України "Про прокуратуру" (стаття 23), якими врегульовано прядок здійснення конституційної функції прокурором, визначено безпосередній алгоритм дій, що передує такому зверненню та визначено випадки, у яких прокурор здійснює представництво. При цьому скаржник наголошує, що законодавством прямо передбачено право прокурора звертатись до суду в інтересах держави у разі нездійснення або неналежного здійснення органом місцевого самоврядуванння відповідних повноважень, в той час як матеріалами справи підтверджено, що Харківська міська рада, усвідомлюючи факт безоплатного використання відповідачем спірної земельної ділянки протягом майже півтора року, неотримання бюджетом коштів у вигляді орендної плати, нехтуючи передбаченими Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" повноваженнями, допустила порушення інтересів територіальної громади міста Харкова та не вжила жодного заходу для їх відновлення, що порушує суспільний інтерес та зумовлює необхідність захисту прокурором інтересів територіальної громади.

Крім цього, у тексті касаційної скарги заступника прокурора Харківської області посилається на помилковість висновків судів попередніх інстанцій стосовно необґрунтованості та недоведеності прокурором наявності підстав для представництва інтересів держави за поданим позовом в контексті застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Водночас у зв`язку з необхідністю формування єдиної правозастосовної практики щодо застосування положень статті 23 Закону України "Про прокуратуру" Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 587/430/16-ц у подібних правовідносинах разом із касаційною скаргою.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11.03.2019 справу № 587/430/16-ц прийнято до розгляду та призначено до розгляду.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

За змістом пункту 11 частини першої статті 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Оскільки результат перегляду судових рішень у справі № 917/664/18 в касаційному порядку Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду безпосередньо пов`язаний із результатом касаційного перегляду судових рішень у подібних правовідносинах у справі № 587/430/16-ц Великою Палатою Верховного Суду, колегія суддів дійшла висновку про необхідність зупинення касаційного провадження у справі № 917/664/18 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі № 587/430/16-ц.

Станом на 11.09.2019 повний текст постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 587/430/16-ц не опубліковано.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України "Про доступ до судових рішень", суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Керуючись частиною тринадцятою статті 8, статтями 119, 121, 174, 228, 229, 234, 235, 287-290, 294, частиною четвертою статті 301 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити заяву заступника прокурора Харківської області про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 та постанови Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі № 917/664/18.

2. Поновити строк на касаційне оскарження заступником прокурора Харківської області рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 та постанови Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі № 917/664/18.

3. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою заступника прокурора Харківської області на рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі № 917/664/18.

4. Здійснити перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2019 та постанови Східного апеляційного господарського суду від 18.06.2019 у справі № 917/664/18 у письмовому провадженні.

5. Надати учасникам справи строк для подання відзивів на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзивів та доданих до них документів іншим учасникам справи до 30.09.2019.

6. Зупинити провадження у справі № 917/664/18 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі № 587/430/16-ц.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Волковицька

Судді С. К. Могил

О. В. Случ