УХВАЛА

м. Київ

20.08.2019Справа № 910/10988/19

Суддя Господарського суду міста Києва Турчин С.О., розглянувши

позовну заяву Київського національного університету імені Тараса Шевченка

до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про розірвання договору пайової участі

ВСТАНОВИВ:

Київський національний університет імені Тараса Шевченка звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у якому просить суд розірвати договір пайової участі (внесків) на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва від 17.05.2006 № 447.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частинами 1, 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, процесуальне представництво юридичною особи може здійснюватись як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи за довіреністю.

В порядку самопредставництва юридична особа може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Відповідно особи, які представляють юридичну особу за довіреністю і виконують процесуальні дії на підставі наданих їм довіреністю повноважень, виступають від імені цієї особи як довірителя, а не в порядку самопредставництва.

Частиною 1 статті 58 встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

30.09.2016 набрав чинності Закон України від 02.06.2016 №1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)".

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (в редакції Закону № 1401) представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Отже, з 01.01.2019 представництво у суді першої інстанції, у провадженнях, розпочатих після 30.09.2016, має здійснюватися адвокатом. При цьому підписання та/або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Разом з тим, частина 3 статті 58 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В даному випадку, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру про розірвання інвестиційного договору, що з огляду на предмет спору, характер правовідносин та предмет доказування свідчить, що дана справа не є малозначною в розумінні статті 12 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, звертатись до суду з позовом та підписувати позовну заяву від імені Київського національного університету імені Тараса Шевченка може:

- в порядку самопредставництва її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами;

- адвокат.

Як встановлено судом, позовну заяву підписано ОСОБА_1 , представником за довіреністю.

До матеріалів позовної заяви долучено довіреність від 25.03.2019 № 01/188-26, відповідно до якої ректор Київського національного університету імені Тараса Шевченка уповноважує провідного юриста юридичного відділу ОСОБА_1 представляти інтереси університету.

При цьому, до позовної заяви не надано жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 є адвокатом в розумінні Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Також до матеріалів позовної заяви не додано доказів, що вказана особа є керівником або членом виконавчого органу, уповноваженого діяти від імені Університету

Крім того, відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Київський національний університет імені Тараса Шевченка є державною організацією (установою, закладом), а не органом державної влади, а відтак інтереси Київського національного університету імені Тараса Шевченка має представляти керівник або член виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення або адвокат.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовну заяву подано особою, яка не має права її підписувати.

Згідно з пунктом 1 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становищу якої не вказано.

З огляду на наведене, оскільки особою, яка звертається з позовом, не дотримано вимог частини 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, що є імперативними нормами, стосовно підписання уповноваженим представником позовної заяви, яка ним подається, вказане є підставою для повернення позовної заяви на підставі пункту 1 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

В той же час, суд наголошує, що відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 174, 234, Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Київського національного університету імені Тараса Шевченка повернути заявнику.

Додаток: позовна заява та додані до неї документи.

Ухвала набрала законної сили 20.08.2019 та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя С.О. Турчин