УХВАЛА

м. Київ

02.09.2019Справа № 910/1790/19
За позовом ОСОБА_1

До Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпайпенерго»

За участю третіх осіб, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

про визнання недійсним рішення загальних зборів

Господарський суд міста Києва у складі судді Спичак О.М.

Без виклику представників сторін

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрпайпенерго" про визнання недійсним рішення загальних зборів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпайпенерго», яке було оформлене протоколом № 30 від 02.07.2014р., прийнято з порушенням законних прав та інтересів позивача, положень статуту та норм чинного законодавства України з огляду на те, що про скликання та проведення 02.07.2014р. загальних зборів позивач ніяким чином не повідомлявся та не був присутнім на них. Оскільки позивач не приймав участі загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпайпенерго», був відсутній кворум при прийнятті рішення щодо продажу майна товариства та уповноваження гендиректора на вчинення правочинів щодо такого майна. До тоо ж. позивачем зазначено, що протокол загальних зборів № 30 від 02.07.2014р. та повідомлення № 30 від 02.07.2014р. були складені не в дати, які в останніх зазначені, а лише в 2017р., коли між сторонами виник спір щодо недійсності правочинів щодо відчуження майна товариства.

Відповідач у відзиві заперечив проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що позивач про проведення 02.07.2014р. загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпайпенерго» та їх порядок денний був повідомлений належним чином, а відсутність його підпису у протоколі, за наявності підписів голови та секретаря загальних зборів, не суперечить чинному законодавству. На підтвердження належного повідомлення заявника відповідачем представлено суду повідомлення №238 від 19.05.2014р. та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу №612.

Третя особа 1 у поясненнях від 01.04.2019р. проти задоволення також заперечувала, посилаючись на присутні позивача на загальних зборах вищого органу управління Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпайпенерго» 02.07.2014р.

Третьою особою 2 у поясненнях від 01.04.2019р. також було вказано про присутність позивача на загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпайпенерго» 02.07.2014р.

Ухвалою від 03.07.2019р. призначено судову експертизу по справі №924/162/19, проведення якої доручено Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України; провадження по справі зупинено.

21.08.2019р. до суду надійшло клопотання судового експерта про надання додаткових документів та уточнення найменування документа, що підлягає дослідженню.

Для розгляду клопотання суд вважає необхідним поновити провадження у справі та розглянути клопотання судового експерта без виклику сторін. Розглянувши клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, суд вважає його мотивованим та таким, що підлягає задоволенню з урахуванням наступного.

Відповідно до ст. 69 Господарського процесуального кодексу України судовий експерт має право заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом.

Статтею 102 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

У разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні.

Згідно п.11 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23 березня 2012 року № 4 «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів розглядається господарським судом після поновлення провадження у справі; за необхідності для розгляду такого клопотання суд може витребувати матеріали справи з експертної установи, а також повідомити учасників судового процесу про час і місце проведення відповідного судового засідання. Після розгляду клопотання провадження у справі знову зупиняється, а матеріали справи, якщо вони витребовувались судом, надсилаються до експертної установи.

Судом враховано, що згідно п.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджено Наказом №53/5 від 08.10.1998р. Міністерства юстиції України та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за №705/3145, для проведення досліджень слідчий (суддя) повинен надати експертові вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до порушення кримінальної (відкриття цивільної чи господарської) справи і не пов`язані з її обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до виникнення справи, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після виникнення справи, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням слідчого (судді) у зв`язку з призначенням даної експертизи. Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи слідчий (суддя) повинен пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації, а потім позначити кожний зразок, тобто указати, що це вільний зразок почерку (підпису) певної особи (указати її прізвище, ім`я, по батькові) та посвідчити це своїм підписом.

Пунктом 10 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень передбачено, що експериментальні зразки посвідчуються слідчим (суддею). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

З метою забезпечення судового експерта необхідними для проведення експертного дослідження матеріалами, суд вважає за необхідне зобов`язати позивача надати вільні зразки почерку ОСОБА_1 за 2013р.-2015р., які можуть знаходитись в офіційних документах (заява про видачу паспорта /Форма №1/, автобіографія, нотаріально посвідчені документи, заяви, листи, платіжні документ, посвідчення, квитанції, тощо) за можливістю не менше як на 15 документах, умовно-вільні зразки почерку ОСОБА_1 (зразки почерку, виконані певною особою до виникнення справи, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після виникнення справи, але не в зв`язку з її обставинами).

Одночасно, суд зазначає, що експериментальні зразки почерку ОСОБА_1 судом було відібрано у судовому засіданні 03.07.2019р. та останні буде скеровано судовому експерту разом з матеріалами справи.

Суд також дійшов висновку щодо задоволення клопотання експерта в частині уточнення найменування документа, що підлягає дослідженню.

В контексті означеного суд вважає за необхідне зазначити, що вирішенню під час проведення судової експертизи підлягає питання стосовно справжності підпису ОСОБА_1 у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу №612.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 69, 102, 228, 230, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Поновити провадження у справі №910/1790/19.

2. Задовольнити клопотання експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

3. Зобов`язати позивача у строк до 16.09.2019р. надати суду вільні зразки почерку ОСОБА_1 за 2013р.-2015р., які можуть знаходитись в офіційних документах (заява про видачу паспорта /Форма №1/, автобіографія, нотаріально посвідчені документи, заяви, листи, платіжні документ, посвідчення, квитанції, тощо) за можливістю не менше як на 15 документах, умовно-вільні зразки почерку ОСОБА_1 (зразки почерку, виконані певною особою до виникнення справи, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після виникнення справи, але не в зв`язку з її обставинами).

Витребувані зазначеною ухвалою суду матеріали мають надаватися експерту прошнурованими, пронумерованими, систематизованими та підписані особами, які їх склали; представлені разом з описом.

4. У разі неможливості надання витребуваних матеріалів - письмово повідомити про причини.

5. Зупинити провадження у справі №910/1790/19 до закінчення проведення судової експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2019р.

6. Копію ухвали направити позивачу для виконання, іншим учасникам судового процесу та судовому експерту до відома.

7. Згідно з ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Дана ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена до апеляційного суду протягом 10 днів з дня її підписання суддею. В іншій частині дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Спичак О.М.