ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" серпня 2019 р. Справа№ 910/15848/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Пашкіної С.А.

Мартюк А.І.

секретар судового засідання: Добрицька В.С.

за участю представників учасників справи згідно з протоколом судового засідання від 05.08.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк"

на ухвалу Господарського суду міста Києва

від 03.04.2019

про залишення позову без розгляду

у справі №910/15848/16 (суддя Ярмак О.М.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк"

до Меззо Лімітед, що засноване за законодавством Беліз

про стягнення заборгованості за Договором оренди та розірвання

Договору оренди №3 від 19.03.2014

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2016 року Публічне акціонерне товариство "Родовід Банк" (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до компанії Меззо Лімітед, що заснована за законодавством Беліз (надалі - відповідач) про стягнення заборгованості за Договором оренди та розірвання Договору оренди №3 від 19.03.2014.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 у справі №910/15848/16 залишено без розгляду позов Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" до компанії Меззо Лімітед, що заснована за законодавством Беліз про стягнення заборгованості за Договором оренди та розірвання Договору оренди №3 від 19.03.2014.

Суд першої інстанції, враховуючи імперативні приписи п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України дійшов такого висновку, про залишення позову без розгляду, з огляду на те, що представник позивача в судове засідання не з`явився, розглядати справу №910/15848/16 за відсутності представника позивача за наявними матеріалами неможливо, підстави для відкладення підготовчого засідання відсутні.

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 у справі №910/15848/16 та направити дану справу до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що з моменту звернення до суду з позовною заявою позивач добросовісно користувався своїми процесуальними правами, належним чином виконував всі вимоги суду, в тому числі щодо перекладу судових документів. Крім того, з оскаржуваної ухвали вбачається, що явка сторін в підготовче засідання 20.03.2019 та 03.04.2019 обов`язковою не визнана, оскільки в п. 5 резолютивної її частини зазначено лише повідомити учасників справи про підготовче засідання.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.05.2019, апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Зубець Л.П., суддів Калатай Н.Ф., Мартюк А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.05.2019 поновлено Публічному акціонерному товариству "Родовід Банк" пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження у справі №910/15848/16 за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 та призначено до розгляду на 24.06.2019.

Доведено до відома учасників апеляційного провадження, що нез`явлення їх представників у судове засідання не є перешкодою для розгляду апеляційної скарги по суті. Також роз`яснено відповідачу право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого п. 4 резолютивної частини зазначеної ухвали.

24.06.2019 розгляд справи №910/15848/16 за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 - не відбувся, у зв`язку з перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) - Зубець Л.П. на лікарняному.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.06.2019, у зв`язку з перебуванням судді Мартюк А.І., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, у відпустці, для розгляду справи №910/15848/16 за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" сформовано колегію суддів у складі: головуючий судя Зубець Л.П. (суддя-доповідач), судді Калатай Н.Ф., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2019 прийнято справу №910/15848/16 до провадження визначеним вище складом колегії суддів та призначено до розгляду на 05.08.2019. Також доведено до відома учасників апеляційного провадження, що нез`явлення їх представників у судове засідання не є перешкодою для розгляду апеляційної скарги по суті.

У зв`язку з перебуванням суддів Калатай Н.Ф., Буравльова С.І., які не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустках, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.08.2019, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді Пашкіна С.А., Мартюк А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.08.2019 прийнято справу №910/15848/16 до провадження у визначеному вище складі колегії суддів.

В судове засідання 05.08.2019 з`явився представник Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк".

Компанія Меззо Лімітед, що заснована за законодавством Беліз повноважних представників у судове засідання 05.08.2019 не направила, про причини неявки суду не повідомила, інших заяв чи клопотань не подавала.

Суд апеляційної інстанції, керуючись ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України дійшов висновку, що явка учасників справи в судове засідання обов`язковою не визнавалась, а отже, неявка в судове засідання представника відповідача - не є перешкодою для розгляду справи.

В судовому засіданні 05.08.2019 представник позивача надав пояснення по суті справи, підтримав позицію викладену в апеляційній скарзі, просив ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 у справі№910/15848/16 скасувати та направити дану справу до суду першої інстанції для подальшого розгляду

Згідно із ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

В судовому засіданні 05.08.2019 оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до п.п. 1, 3 частини 2 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Виходячи із принципу гарантування Конституцією України судового захисту конституційних прав і свобод, судова діяльність має бути спрямована на захист цих прав і свобод від будь-яких посягань шляхом забезпечення своєчасного та якісного розгляду конкретних справ.

Згідно зі ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону (ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

При цьому, ч. 1 ст. 8 названого Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Таким чином, право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Стаття 74 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи.

В залежності від конкретних обставин справи суд може або залишити позов без розгляду, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Як зазначено в оскаржуваній ухвалі, правовою підставою залишення позову у даній справі без розгляду, став пункт 4 частини 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України відповідно до якого суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що позивач звернувся до Господарського суду міста Києва із позовною заявою про стягнення з компанії Меззо Лімітед, що заснована за законодавством Беліз, заборгованості за Договором №3 оренди нежитлового приміщення від 19.03.2014 в розмірі 20 058, 69 доларів США, 23 євро, 67 885, 41 грн. та розірвання зазначеного Договору оренди.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 19.03.2014 між сторонами був укладений Договір №3 оренди нежитлового приміщення, відповідно до якого позивач, як орендодавець, передав, а відповідач, як орендар, прийняв у строкове платне користування, а саме - в оренду, нежитлове приміщення загальною площею 170,06 кв.м., що розташоване за адресою: 04136, м.Київ, вул. Північно-Сирцецька, 1-3. Однак, в порушення умов договору відповідач припинив сплату орендної плати, внаслідок чого утворилась заборгованість та виникли підстави для дострокового розірвання договору оренди.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.07.2017 прийнято позовну заяву до розгляду та порушено провадження у справі №910/15848/16, призначено до розгляду на 06.03.2018. Викликано для участі у засіданні представників позивача, відповідача та визнано їх явку обов`язковою. Також зобов`язано позивача надати суду належним чином нотаріально завірені копії перекладу на англійську мову ухвали Господарського суду міста Києва від 06.07.2017 про порушення провадження у справі №910/15848/16, позовної заяви від 26.08.2016 з додатками, у трьох примірниках в термін до 06.09.2017.

05.09.2017 через канцелярію місцевого господарського суду від позивача надійшли на виконання вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 06.07.2017 у даній справі нотаріально засвідчені копії документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.03.2018 вирішено справу №910/15848/16 розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у цій справі призначено на 11.09.18. Зобов`язано позивача в термін до 01.04.2018 надати суду належним чином нотаріально завірені копії перекладу на англійську мову ухвали Господарського суду міста Києва від 06.03.2018 про здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження та призначення підготовчого засідання та прохання про вручення за кордоном судових або позасудових документів у трьох примірниках.

Окрім того, зупинено провадження у справі №910/15848/16 на період вручення документів відповідачу, але не пізніше 11.09.2018.

У зв`язку з перебуванням судді Ярмак О.М. у відрядженні 11.09.2018, судове засідання не відбулося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2018 підготовче засідання у справі № 910/158481/16 призначено на 20.03.2019, в разі, якщо судове засідання з якихось причин не відбудеться у вказану дату, наступне підготовче засідання призначено на 03.04.2019. Зобов`язано позивача в термін до 15.10.2018 надати суду належним чином нотаріально завірені копії перекладу на англійську мову ухвали Господарського суду міста Києва від 12.09.2018 та прохання про вручення за кордоном судових або позасудових документів у трьох примірниках. Також зупинено провадження у справі №910/15848/16 на період вручення документів відповідачу, але не пізніше 20.03.2019.

18.10.2018 через канцелярію місцевого господарського суду від позивача надійшли на виконання вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 12.09.2018 у даній справі нотаріально засвідчені копії документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.01.2019 зобов`язано позивача в термін до 31.01.2019 надати суду нотаріально завірений переклад на українську мову вимог белізької сторони щодо оформлення судового доручення, що надійшло до суду.

04.02.2019 через канцелярію місцевого господарського суду від позивача надійщли на виконання вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 24.01.2019 у даній справі нотаріально засвідчені копії документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 у справі №910/15848/16 позов залишено без розгляду.

Залишаючи позов Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" без розгляду, місцевий господарський суд виходив з того, що у судове засідання 20.03.2019 позивач не з`явився, жодних клопотань про причини неявки, зміну місцезнаходження до суду не направляв. У судове засідання суду 03.04.2019 позивач вдруге не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Крім того, місцевий господарський суд в оскаржуваній ухвалі зазначив, що неявка представника позивача в судові засідання перешкоджає з`ясуванню всіх обставин справи, всебічному та об`єктивному дослідженню правомірності позовних вимог по справі, з`ясуванню питання щодо підтримання заявлених позовних вимог та питань, а також прийняттю правильного і обґрунтованого рішення в межах встановлених процесуальних строків.

Колегія суддів звертає увагу, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Залишення позову без розгляду пов`язане з обставинами, які виключають розгляд справи у господарському суді до їх усунення.

При вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду слід мати на увазі, що застосування пункту 4 частини першої ст. 226 Господарського процесуального кодексу України можливо лише за наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, в протоколі судового засідання;

- позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті.

Неявка представника позивача є підставою для залишення позову без розгляду за наявності одночасно таких умов: явка представника позивача була визнана судом обов`язковою, позивач не з`явився на виклик у засідання господарського суду, неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору.

При цьому, обґрунтовуючи залишення позову без розгляду через неявку представника позивача, господарський суд має визначити, яким чином неявка представника позивача перешкоджала вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення, і лише у випадку обґрунтованої неможливості розгляду справи за недостатністю доказів, які були витребувані та є необхідними, суд може залишити позов без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що суд першої інстанції, приймаючи оскаржувану ухвалу про залишення позову без розгляду не надав належної оцінки тим доказам, що містяться в матеріалах справи щодо належності та достатності їх для вирішення спору.

Судова колегія вважає, що в даному випадку судом при винесенні оскаржуваної ухвали не було обґрунтовано неможливість розгляду справи по суті через неявку представника позивача в судове засідання.

Також слід зазначити, що згідно з ч. 2, 3 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Відповідно до ст. 197 ГПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Судове засідання проводиться у спеціально обладнаному приміщенні - залі судових засідань. Окремі процесуальні дії в разі необхідності можуть вчинятися за межами приміщення суду. Під час розгляду справи по суті суд сприяє примиренню сторін.

Згідно з ст. 223 ГПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: рік, місяць, число і місце судового засідання; найменування суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді, секретаря судового засідання; справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; порядковий номер вчинення процесуальної дії; назва процесуальної дії; час вчинення процесуальної дії; ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; інші відомості, визначені цим Кодексом. Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання, і приєднується до справи.

Як вбачається з матеріалів справи №910/15848/16, ухвалою місцевого господарського суду від 12.09.2018 п. 5 резолютивної її частини вирішено повідомити учасників справи про підготовче засідання, яке призначене на 20.03.2019, а в разі, якщо судове засідання з якихось причин не відбудеться у вказану дату, наступне підготовче засідання призначене на 03.04.2019.

Отже суд першої інстанції призначаючи підготовче судове засідання не визнавав явку учасників справи обов`язковою, а отже нез`явлення повноважного представника позивача, не може слугувати підставою для залишення позову без розгляду у відповідності до вимог п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України,

Судом першої інстанції не зазначено, яким саме чином неявка представника позивача у засідання господарського суду дійсно перешкоджала вирішенню даного спору по суті, зокрема, чи була необхідність надання особисто представником пояснень суду з конкретних питань, які стосуються спірних правовідносин; не вказано судом про неможливість або наявність істотних перешкод для розгляду спору по суті заявлених вимог відповідно, тобто за наявними в ній матеріалами.

Крім того, з ухвали суду першої інстанції від 03.04.2019 вбачається, що 20.03.2019 позивач у судове засідання не з`явився, однак в матеріалах справи відсутні докази того, що судове засідання 20.03.2019 проводилось, або з якихось причин не відбулось.

Також судом апеляційної інстанції при дослідженні матеріалів справи №910/15848/16 встановлено, що місцевим господарським судом в порушення вимог ст. 223 ГПК України не оформлено протокол судового засідання від 06.03.2018 належним чином, а саме не підписано даний протокол секретарем судового засідання.

Щодо порушення судом першої інстанції глави 8 Господарського процесуального кодексу України.

Пунктом 4 частини 1статті 228 ГПК України зазначено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги або вручення виклику до суду чи інших документів до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави.

Строки на які зупиняється провадження встановлені статтею 229 ГПК України.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 4 частини першої статті 228 цього Кодексу - до надходження відповіді від іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави на судове доручення про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів.

Згідно з ст. 230 ГПК України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. З дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується. Провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.

Як вбачається з матеріалів справи №910/15848/16 судом першої інстанції зупинялось провадження по справі на період вручення документів відповідачу ухвалами від 06.03.2018 та від 12.09.2018, однак матеріали справи не містять відповідно до вимог ст. 230 ГПК України ухвал про поновлення провадження у справі, що є порушенням норм процесуального права.

Суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що залишаючи позов без розгляду, господарський суд першої інстанції фактично ухилився від вирішення спору по суті, результатом розгляду якого, відповідно до приписів Господарського процесуального кодексу України, може бути задоволення позову чи відмова в позові повністю або частково.

Виходячи із принципу гарантування Конституцією України судового захисту конституційних прав і свобод, судова діяльність має бути спрямована на захист цих прав і свобод від будь-яких посягань шляхом забезпечення своєчасного та якісного розгляду конкретних справ.

Враховуючи викладене та беручи до уваги наявні матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність обґрунтованих підстав для залишення судом позовної заяви Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" без розгляду.

Окремо суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що відповідно до ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Це означає, що суд не повинен підходити занадто формально до процесу та при першій ліпшій нагоді відмовлятися від розгляду спору, та таким чином фактично обмежувати право позивача на доступ до суду та розгляд його справи.

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 N3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року суд вказує, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, у тому числі процесуальні заборони й обмеження, які полягають у тому, щоб судовий процес не перетворився на безладний рух. Разом з тим суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог, що є порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

З огляду на вказане, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при розгляді даної справи здійснено занадто формальне ставлення та суворе тлумачення норм п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, що обмежило право позивача на доступ до правосуддя, яке є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що в мотивувальній частині ухвали суду першої інстанції відсутнє будь-яке обґрунтування неможливості розгляду спору по суті за наявними матеріалами справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для залишення позову без розгляду з підстав нез`явлення представника позивача до суду.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст. 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

За результатами апеляційного провадження, Північним апеляційним господарським судом встановлено неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, що відповідно до ст. ст. 271, 280 Господарського процесуального кодексу України є підставою для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 у справі №910/15848/16 та передання справи на розгляд Господарського суду міста Києва.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен здійснити суд першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 255, 267-271, 273, 275-277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 у справі №910/15848/16 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.04.2019 у справі №910/15848/16 скасувати.

3. Справу №910/15848/16 передати на розгляд до Господарського суду міста Києва.

4. Матеріали справи №910/15848/16 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку і строки, визначені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді С.А. Пашкіна

А.І. Мартюк