УХВАЛА

м. Київ

20.08.2019Справа № 910/12817/18

За позовом Фізичної особи-підприємця Бакурова Андрія Леонідовича ( АДРЕСА_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Інтерпідшипник" (01033, місто Київ, вулиця Паньківська, будинок 6А)

про стягнення заборгованості в сумі 8 053 888, 91 грн.

Суддя Літвінова М.Є.

Без виклику представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Бакуров Андрій Леонідович (далі - позивач) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Інтерпідшипник" (далі - відповідач) про стягнення 8 053 888, 91 грн., з яких 7 188 974, 05 грн. - заборгованість зі сплати винагороди за Договором про надання послуг з технічного супроводу підприємств № 17/12-2014 від 17.12.2014, 10 788, 92 грн. - пеня, 346 820, 74 грн. - 3% річних, 507 305, 20 грн. - інфляційні витрати.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що відповідач всупереч умов укладеного між сторонами Договору не оплатив своєчасно надані позивачем послуги з технічного супроводу підприємств - покупців продукції, внаслідок чого за ним утворилася заборгованість. У зв`язку з цим позивач вирішив звернутися до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 01.10.2018 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи № 910/12817/18 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 05.11.2018 року.

22.10.2018 через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

26.10.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла відповідь на відзив.

01.11.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника позивача надійшли заперечення проти призначення судово-почеркознавчої експертизи.

02.11.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшло клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи.

02.11.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи.

05.11.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від преставника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

У підготовчому засіданні 05.11.2018 судом відкладено вирішення питання щодо призначення експертизи у справі № 910/12817/18 до встановленння фактичних обставин справи.

Судом у підготовчому засіданні 05.11.2018 без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 19.11.2018 року.

15.11.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника позивача надійшло клопотання про призначення комплексної судової експертизи та клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.

15.11.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшло клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 19.11.2018 представник позивача подав клопотання про долучення додаткових документів (оригіналів) до матеріалів справи, необхідних для проведення почеркозначої експертизи.

У підготовчому засіданні 19.11.2018 судом задоволено клопотання відповідача про призначення у справі судової- почеркознавчої експертизи.

Судом відмовлено в задоволенні клопотання про призначення комплексної судової експертизи.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 19.11.2018 у справі № 910/12817/18 відкладено підготовче засідання, викликано в підготовче засідання Блюменфельда Юрія Олександровича для відібрання експериментальних зразків його почерку.

20.11.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника позивача надійшло клопотання про витребування документів.

У підготовчому засіданні 28.11.2018 у Блюменфельда Юрія Олександровича відібрано експериментальні зразки підпису на 15 аркушах.

У підготовчому засіданні 28.11.2018 представник відповідача подав клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.

Судом у підготовчому засіданні 28.11.2018 постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання у зазначеній справі до 12.12.2018, яку занесено до протоколу судового засідання.

12.12.2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшли додаткові документи, необхідні для проведення почеркозначої експертизи та письмові пояснення.

Судом у підготовчому засіданні 12.12.2018 постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання у зазначеній справі до 19.12.2018, яку занесено до протоколу судового засідання.

У підготовчому засіданні 19.12.2018 представник відповідача подав додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

Судом у підготовчому засіданні 19.12.2018 постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання у зазначеній справі до 21.12.2018, яку занесено до протоколу судового засідання.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.12.2018 у справі № 910/12817/18 призначено у справі № 910/12817/18 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, провадження у справі № 910/12817/18 зупинено.

24.01.2019 через відділ діловодства суду від судового експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз О.С. Чередниченка надійшло клопотання № 806-807/19-32 від 28.12.2018.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 15.02.2019 поновлено провадження у справі № 910/12817/18, підготовче засідання призначено на 25.02.2019, викликано в підготовче засідання Блюменфельда Юрія Олександровича .

22.02.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника позивача надійшли пояснення щодо клопотання експерта та витребування доказів.

25.02.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

Судом у підготовчому засіданні 25.02.2019 постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання у зазначеній справі до 13.03.2019, яку занесено до протоколу судового засідання.

13.03.2019 через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшли письмові пояснення.

Представник позивача підтримав клопотання про витребування доказів від 27.02.2019 року.

Судом відмовлено в задоволенні клопотання позивача про витребування доказів у зв`язку з безпідставністю та необґрунтованістю.

Судом у підготовчому засіданні 13.03.2019 постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання у зазначеній справі до 27.03.2019, яку занесено до протоколу судового засідання.

27.03.2019 через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшло клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2019 задоволено клопотання судового експерта № 806/807/19-32 від 14.01.2019 Київського науково - дослідного інституту судових експертиз Чередниченка О.С. про погодження строків проведення експертизи у термін, що перевищує 90 календарних днів, надано згоду на проведення судової експертизи у строк понад більше 90 календарних днів, зупинено провадження у справі № 910/12817/18 до проведення Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз судової почеркознавчої експертизи (або до дачі висновку чи повідомлення про неможливість проведення експертизи), що призначена ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.12.2017 у справі № 910/12817/18, та повернення матеріалів справи до суду.

11.07.2019 року через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Київського науково - дослідного інституту судових експертиз супровідним листом № 806/807/19-32 від 26.06.2019 матеріали справи № 910/12817/18 було повернуто разом з висновком експерта № 806/807/19-32 від 26.06.2019 до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.07.2019 поновлено провадження у справі № 910/12817/18, підготовче засідання призначено на 21.08.2019 року.

19.08.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивач просить суд:

- накласти арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Інтерпідшипник» (01033, м. Київ, вул. Паньківська, буд. 6-А, ) в межах суми позовних вимог 8 053 888, 91 грн та можливих судових витрат 121 769, 50 грн., у тому числі, але не виключно, на рахунках:

- НОМЕР_1 в ПАТ «ПУМБ» в ми. Києві, МФО 334851;

- НОМЕР_2 в АТ «УкрСиббанк», МФО 351005;

- накласти арешт на майно Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Інтерпідшипник» (01033, м. Київ, вул. Паньківська, буд. 6-А, ) в межах суми позовних вимог 8 053 888, 91 грн та можливих судових витрат 121 769, 50 грн.

Відповідно до частини 1 статті 138 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову подається:

1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо;

2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом;

3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Частиною 1 статті 140 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши подану Фізичною особою - підприємцем Бакуровим Андрієм Леонідовичем заяву про забезпечення позову, суд вирішив відмовити у задоволенні означеної заяви, враховуючи наступне.

Так, положеннями статті 136 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частини 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 4 статті 137 Господарського процесуального кодексу).

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Суд зазначає, що обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та як наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Разом з тим, статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, як одні з основних засад судочинства.

Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням зазначених принципів, які виражені також у статтях Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності перед законом і судом в процесуальному аспекті означає рівність суб`єктивних процесуальних прав усіх учасників судового процесу незалежно від їх особистих якостей (правового статусу, майнового стану), визначення процесуального становища учасників судочинства тільки процесуальним законодавством і ніяким іншим, визначення процесуального порядку розгляду справ певною процесуальною формою.

В матеріальному аспекті принцип рівності повинен розумітися так, що до всіх учасників процесу матеріальний закон має застосовуватися однаково (право є застосуванням рівного масштабу до різних осіб).

Принцип змагальності сторін полягає в тому, що сторони в процесі зобов`язані в процесуальній формі довести свою правоту за допомогою поданих ними доказів переконати суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень.

У відповідності до п. 3. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" від 26 грудня 2011 року №16, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 ГПК, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову позивач вказує на те, що відповідач може здійснити переказ коштів наявних на його рахунках іншим особам. За твердженням позивача у відповідача не має нерухомого майна, не має власного виробництва, транспортних засобів, а тому у позивача є реальні побоювання, що оборотні активи відповідача можуть зменшитись або зникнути на момент виконання рішення.

Проте, на переконання суду, наведені позивачем обставини самі по собі не є достатньою підставою в розумінні статті 136 Господарського процесуального кодексу України для забезпечення позову.

Таким чином, за висновком суду, позивач лише формально посилається на потенційну загрозу переказу коштів третім особам, що унеможливить виконання рішення суду у разі задоволення позову і не наводить жодного обґрунтування наявності правових підстав (з посиланням на відповідні докази) для застосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти.

Враховуючи вищевикладене, позивачем не надано будь-яких належних доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Приймаючи до уваги те, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам заявника до ухвалення рішення у справі, дані про неможливість захисту прав, свобод та інтересів заявника без вжиття таких заходів також не наведені, суд не вбачає підстав для задоволення даної заяви про забезпечення позову.

Враховуючи вищевикладені обставини, виходячи з вимог процесуального закону, який регулює підстави забезпечення позову та заходи забезпечення позову, зокрема з вимог статей 136, 137 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні поданої позивачем заяви про забезпечення позову з огляду на відсутність доказів та обґрунтованих мотивів, які б могли свідчити, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких він звернувся до суду.

Керуючись статтями 136-140, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Фізичної особи - підприємця Бакурова Андрія Леонідовича про забезпечення позову.

2. Ухвала набирає законної сили 20.08.2019 року та може бути оскаржена в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України.

Суддя М.Є. Літвінова