ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.08.2019 справа № 914/624/19

Господарський суд Львівської області у складі судді Гоменюк З.П., при секретарі судового засідання Зусько І.С., розглянув матеріали справи

за первісним позовом Державного підприємства «Одеський авіаційний завод», м. Одеса

до відповідача за первісним позовом Фізико-механічного інституту ім.Г.В. Карпенка Національної академії наук України, м. Львів

про стягнення 37811,54 грн

та зустрічним позовом Фізико-механічного інституту ім.Г.В. Карпенка Національної академії наук України, м. Львів

до відповідача за зустрічним позовом Державного підприємства «Одеський авіаційний завод», м. Одеса

про стягнення 17428,94 грн

за участю представників:

від позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом): Фурманов О.І.;

від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом): Прокопчук А.В.

Обставини розгляду справи. На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» до Фізико-механічного інституту ім.Г.В. Карпенка Національної академії наук України про стягнення 37811,54 грн.

Ухвалою суду від 10.04.2019 р. відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 06.05.2019 р.

08.05.2019 р. відповідачем подано зустрічну позовну заяву Фізико-механічного інституту ім.Г.В. Карпенка Національної академії наук України до відповідача за зустрічним позовом Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» про стягнення 17428,94 грн.

Ухвалою суду від 08.05.2019 р. прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов Фізико-механічного інституту ім.Г.В. Карпенка Національної академії наук України до відповідача за зустрічним позовом Державного підприємства «Одеський авіаційний завод» про стягнення 17428,94 грн., вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом, підготовче засідання призначено на 10.06.2019 р.

Ухвалою суду від 10.06.2019 р., занесеною до протоколу судового засідання від 10.06.2019 р., продовжено строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів, підготовче засідання відкладено на 15.07.2019 р. Ухвалою суду від 15.07.2019 р., занесеною до протоколу судового засідання від 15.07.2019 р., закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.08.2019 р. В судовому засіданні 12.08.2019р. оголошено перерву до 20.08.2019 р.

В судове засідання 20.08.2019 р. з`явився представник позивача (відповідача за зустрічним позовом), підтримав первісний позов та заперечив проти задоволення зустрічного позову. Також представник подав клопотання (вх.№35236/19 від 20.08.2019 р.), в якому зазначив, що 16.08.2019 р. до позивача надійшов позов заступника прокурора центрального регіону України про стягнення пені та штрафу в загальній сумі 837691,78 грн за прострочку виконання етапу 3.2. етапу 3 ДКР за контрактом на державне оборонне замовлення, на виконання якого і було укладено спірний договір з відповідачем, і прострочення виконання позивачем зобов`язань за яким прямо вплинуло на прострочку виконання позивачем етапу 3 за контрактом з МОУ. У зв`язку з наведеним, представник просив суд долучити до матеріалів справи копію позову заступника прокурора центрального регіону України.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини невиконання позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) своїх зобов`язань за контрактом з Міністерством оборони України та обставини наявності чи відсутності збитків у зв`язку з пред`явленням до нього позову не мають значення для розгляду даної справи, тобто не входять до предмету доказування у справі, а тому суд не вважає за необхідне приqмати до розгляду подане клопотання.

Представник відповідача (позивача за зустрічним позовом) в судовому засіданні 20.08.2019 р. просив суд задоволити зустрічний позов, а в задоволенні первісного позову відмовити.

Проаналізувавши зібрані у справі докази та у зв`язку із відсутністю підстав для відкладення розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність прийняття рішення у справі.

У судовому засіданні 20.08.2019 р. судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суть спору та правова позиція учасників справи. В обґрунтування позовних вимог позивач (відповідач за зустрічним позовом) зазначив, що на виконання контракту позивача (відповідача за зустрічним позовом) з Міністерством оборони України між позивачем та відповідачем було укладено договір на виконання складової частини дослідно-конструкторської роботи. Відповідно до умов договору позивач (відповідач за зустрічним позовом) перерахував відповідачеві (позивачеві за зустрічним позовом) аванс, а відповідач (позивач за зустрічним позовом) порушив свої зобов`язання, здійснивши передачу обумовленої продукції та документів поза межами строку, визначеного договором. У зв`язку з цим, позивач (відповідач за зустрічним позовом) просив суд стягнути з відповідача (позивача за зустрічним позовом) 27052,16 грн пені та 10759,38 грн штрафу.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) заперечив проти первісних позовних вимог, пояснив, що він повідомив в письмовій формі замовника про виконання робіт та готовність передати йому науково-технічну продукцію, але замовник ухилявся від її отримання, що призвело до затримки підписання акту приймання.

В поданому зустрічному позові відповідач (позивач за зустрічним позовом) вказав, що позивач (відповідач за зустрічним позовом) невчасно підписав і передав представництву замовника протокол погодження договірної ціни та прострочив оплату коштів за виконану роботу. Таким чином, відповідач (позивач за зустрічним позовом) в зустрічному позові просив суд стягнути з позивача (відповідача за зустрічним позовом) 5121,79 грн інфляційних збитків, 471,83 грн відсотків за користування грошовими коштами та 11835,32 грн пені.

Позивач (відповідач за зустрічним позовом) зазначив, що в межах визначеного договором строку продукція не була готова до передачі, неодноразово доопрацьовувалася, а остаточне повідомлення про готовність до здачі продукції та підписання акту відбулось після закінчення обумовленого договором строку.

Також позивач (відповідач за зустрічним позовом) звернув увагу суду на те, що протокол погодження договірної ціни не був наданий виконавцем разом з приймально-здавальним актом ні замовнику, ані представництву замовника, а позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) не було порушено строку оплати продукції, оскільки така оплата була проведена негайно після отримання від відповідача (позивача за зустрічним позовом) всіх необхідних документів, на підставі яких має здійснюватись оплата.

Крім того, позивач (відповідач за зустрічним позовом) вказав на відсутність у договорі умов про відповідальність замовника за несвоєчасну оплату та неможливість застосування положень ст.231 Господарського кодексу при нарахуванні пені за грошовим зобов`язанням замовника.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, повно та об`єктивно дослідивши докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

28.07.2016 р. між Міністерством оборони України (замовник) та Державним підприємством «Одеський авіаційний завод» (виконавець) було укладено державний контракт №403/2/16-5, за умовами п.1.1. якого виконавець зобов`язався відповідно до Тактико-технічного завдання на виконання дослідно-конструкторської роботи, шифр «Діагностування» виконати за державним оборонним замовленням (далі ДОЗ) з дотриманням законодавства дослідно-конструкторську роботу, шифр «Діагностування» (далі ДКР) та передати замовнику науково-технічну продукцію, отриману за результатами виконання ДКР (етапів, підетапів ДКР), далі науково-технічна продукція, а замовник прийняти виконану ДКР та науково-технічну продукцію, створену за результатами виконання ДКР і оплатити їх.

16.05.2017 р. між Державним підприємством «Одеський авіаційний завод» (замовник, позивач, відповідач за зустрічним позовом) та Фізико-механічним інститутом імГ.В.Карпенка НАН України (виконавець, відповідач, позивач за зустрічним позовом) було укладено договір №184/ДКБ-17 на виконання складової частини дослідно-конструкторської роботи «Розроблення спеціального програмного забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки», шифр «Діагностування-ПЗ».

Договір підписано від імені сторін їхніми директорами та погоджено начальником 4993 військового представництва МО України і начальником 4762 Головного військового представництва МО України.

Крім того, між сторонами 05.09.2016 р. було укладено договір №275/ДКБ-16 щодо зобов`язання виконавця за завданням замовника виконати з дотриманням законодавства СЧ ДКР, що наведені календарному плані (додаток №1 до договору) та передати замовнику прилади, конструкторську технологічну документацію, спеціальне програмне забезпечення, отримані за результатами виконання роботи в цілому або на кожному етапі, а замовника прийняти та оплатити її.

Даний договір містить умови, схожі з умовами договору №184/ДКБ-17 від 16.05.2017 р., та стосувався виконання інших складових частин дослідно-конструкторської роботи на виконання контракту, укладеного між Міністерством оборони України та ДП «Одеський авіаційний завод».

Пунктом 1.1. договору №184/ДКБ-17 визначено, що виконавець зобов`язується за завданням замовника виконати з дотриманням законодавства складову частину дослідно-конструкторської роботи «Розроблення спеціального програмного забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» (далі СЧ ДКР) та передати замовнику спеціальне (прикладне) програмне забезпечення та програмні документи, отримані за результатами виконання роботи в цілому або на кожному етапі (далі науково-технічна продукція), вчинити інші дії, передбачені договором, а замовник прийняти та оплатити її. Виконання та приймання СЧ ДКР здійснюється згідно календарного плану виконання робіт за договором (додаток №1 до договору, далі календарний план).

Підставою для укладення та виконання договору є: тактико-технічне завдання на ДКР «Діагностування», затверджене директором Департаменту озброєння та військової техніки Міністерства оборони 31.05.2016 р.; державний контракт на виконання ДКР «Діагностування» №403/2/16-5 від 28.07.2016 р. з додатковими угодами №1 та №2; перелік складових частин дослідно-конструкторської роботи «Розроблення лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки, шифр «Діагностування», на які повинні бути надані ТЗ їх виконавцям, затверджене директором Департаменту військово-технічної політики, розвитку озброєння та військової техніки Міністерства оборони України від 20.03.2017 р. (п.1.2. договору).

Відповідно до п.4.1. договору, термін виконання СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР) визначається в календарному плані та плані-графіку виконання СЧ ДКР, які надаються виконавцем на затвердження замовнику не пізніше місячного терміну після початку робіт. План-графік виконання СЧ ДКР погоджуються з представництвом замовника.

Згідно з п.4.2. договору, термін виконання СЧ ДКР може змінюватися за домовленістю сторін, у тому числі у залежності від фактичного обсягу фінансування з оформленням узгодженого протоколу.

Датою виконання зобов`язань виконавця щодо виконання СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР) вважається дата затвердження замовником акту приймання. (п.4.3. договору).

Календарним планом виконання складової частини ДКР «Розроблення спеціального програмного забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» (шифр «Діагностування-ПЗ») визначено початок і закінчення виконання роботи на кожному етапі 01.04.2017 10.09.2017 щодо етапу 1 «Робочий проект. Розроблення програми та програмної документації. Проведення попередніх випробувань програми.» та 01.10.2017 28.02.2018 щодо етапу 2 «Впровадження. Підготовка та передача програми».

Додатковою угодою №2 до договору сторони домовилися внести зміни до календарного плану виконання складових частин ДКР (додаток №1 до договору) в частині, що стосується календарних термінів закінчення виконання роботи 2-го етапу, а саме визначити датою закінчення 2-го етапу 16.04.2018, що не впливає на терміни закінчення виконання 2-го етапу в цілому.

Згідно з п.2.1 договору, орієнтовна ціна СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР), зафіксована у протоколі погодження орієнтовної ціни на виконання СЧ ДКР (додаток № 2 до Договору) та становить 1765046,34 (один мільйон сімсот шістдесят п`ять тисяч сорок шість) гривень 34 коп. (без урахування податку на додану вартість).

Протоколом погодження орієнтовної ціни визначено орієнтовну ціну етапу 1 1611341,03 грн та етапу 2 153705,28 грн.

Відповідно до п.2.5. договору, виконана відповідно до календарного плану СЧ ДКР (етапи СЧ ДКР) та науково-технічна продукція після їх приймання в порядку, передбаченому договором, оплачуються замовником за договірною ціною, встановленою сторонами, шляхом підписання протоколу погодження договірної ціни, яка відповідає обґрунтованим фактичним витратам, понесеним виконавцем (згідно даних бухгалтерського обліку) та прийнятих замовником. Оплата виконаних робіт за орієнтованою ціною не здійснюється (за винятком випадків, передбачених пунктом 2.14).

Пунктом 2.6. договору встановлено, що рівень договірних цін СЧ ДКР (етапів ДКР), визначених календарним планом, перевіряється представництвом замовника шляхом аналізу собівартості науково-технічної продукції, первинних та зведених документів бухгалтерського обліку виконавця, трудомісткості робіт та розгляду розрахунково-калькуляційних матеріалів, складених виконавцем, з складанням та наданням замовнику відповідного висновку щодо рівня договірної ціни. Рівень договірних цін визначається на кожну одиницю науково-технічної продукції, матеріальних цінностей, створених за результатами виконаних робіт, етапів.

Як передбачено п.2.14. договору, замовник за своїм рішенням на підставі письмового звернення виконавця, рахунку-фактури та протоколу узгодження орієнтовної ціни СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР) може здійснювати попередню оплату (авансування) у розмірі до 80 % (але не менше ніж 50%) від вартості робіт поточного етапу в межах зобов`язань, взятих на поточний бюджетний період. Видача авансу на наступні етапи дозволяється тільки після затвердження акту приймання робіт попереднього етапу.

Замовник платіжним дорученням №1376 від 28.11.2017 р. перерахував виконавцю аванс за 2 етап у розмірі 50% орієнтовної ціни етапу на суму 76852,74 грн.

Приймання науково-технічної продукції та СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР) згідно з календарним планом здійснюється замовником та представництвом замовника у порядку, визначеному ГОСТ 15.204-79 та умовами договору, з оформленням акту приймання, який підлягає затвердженню замовником. Рішення про приймання робіт, етапів СЧ ДКР приймається замовником на підставі «Повідомлення про готовність до здавання виконаних робіт, етапів». Повідомлення підписується виконавцем та погоджується представництвом замовника. До повідомлення додається «Номенклатурний перелік НТП (матеріальних цінностей) створеної за результатами виконання робіт, етапів та яка підлягає прийманню». На підставі акту приймання представництво замовника видає посвідчення на виконані роботи. (п.3.1. договору).

Згідно з п.3.2. договору, контроль за якістю виконання роботи та створенням науково-технічної продукції здійснює замовник через представництво замовника у порядку, передбаченому Положенням про представництва державних замовників з оборонного замовлення на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2009 р. № 1107, та згідно з умовами цього договору.

Підпунктом 6 та 7 пункту 5.4. договору сторони встановили обов`язок виконавця повідомити у письмовій формі замовника про готовність передати йому науково-технічну продукцію та передати науково-технічну продукцію замовнику у строки, передбачені календарним планом.

Підпунктом 2 та 3 пункту 5.2. договору сторони визначили обов`язок замовника прийняти закінчену СЧ ДКР (етап СЧ ДКР) у разі їх відповідності вимогам, установленим цим договором та здійснити оплату прийнятої СЧ ДКР (етапу СЧ ДКР) згідно з умовами договору.

В листі №88-33/791 від 14.09.2018 р. відповідач (позивач за зустрічним позовом) зазначав, що в акті попередніх випробувань комплексу програм «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» АВДЮ.00001-01 від 31.08.2017 р. комісія вказала на необхідність доопрацювання комплексу програм (СПЗ). В період до лютого 2018 року проводилися роботи з доопрацювання СПЗ у відповідності до висновків комісії. В період 09.02.2018 р. по 02.03.2018 р. комісія провела перевірку реалізації висновків комісії за результатами попередніх випробувань комплексу програм «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» АВДЮ.00001-01, а рекомендації комісії були виконані інститутом в період з 03.03.2018 р. по 12.06.2018 р.

Листом №88-8/254 від 13.03.2018 р. ФМІ ім.Г.В.Карпенка НАН України повідомив ДП «Одеський авіаційний завод» про направлення за результатами роботи комісії по перевірці реалізації рекомендацій комісії за результатами попередніх випробувань комплексу програм «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» АВДЮ.00001-01 акту перевірки комплексу програм та просив надіслати повідомлення про термін передачі «СПЗ».

Протягом березня-квітня 2018 року ДП «Одеський авіаційний завод» зверталося до Військового представництва МОУ з уточненими калькуляціями визначення орієнтовної ціни за контрактом, до складу якої було включено уточнені розрахунково-калькуляційні матеріали виконання СЧ ДКР Інституту.

23.04.18 4993 ВП МОУ листом №864 повернуло ДП «Одеський авіаційний завод» розрахунково-калькуляційні матеріали з визначення орієнтовної ціни за фактичними та очікуваними витратами етапу 3 ДКР, шифр «Діагностування», мотивуючи це тим, що термін перегляду орієнтовної ціни сплив 30.03.2018 р., а перегляд ціни не допускається, якщо роботи частково або повністю оплачено.

08.05.2018 р. листом №19-65/ДКБ-1 ДП «Одеський авіаційний завод» надіслав ФМІ ім.Г.В. Карпенка НАН України в тому числі і технічне завдання на складову дослідно-конструкторської роботи за шифром «Діагностування-ПЗ» доповнення №1.

04.06.18 позивач (відповідач за зустрічним позовом) направив відповідачу (позивачу за зустрічним позовом) претензію №2343/ЮВ з вимогою негайно виконати роботи по етапу 2 СЧ ДКР та передати спеціальне (прикладне) програмне забезпечення та програмні документи.

14.06.18 позивач (відповідач за зустрічним позовом) отримав лист відповідача (позивача за зустрічним позовом) №88-8/546, в якому йшлося про готовність до передачі комплекту програм «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки».

Комісія з представником ДП «Одеський авіаційний завод» в період з 25.06.2018 р. по 27.06.2018 р. провела перевірку готовності СПЗ лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки до приймальних випробувань (Акт перевірки готовності СПЗ лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки до приймальних випробувань від 27.06.2018 р.), внаслідок чого встановила, що спеціальне програмне забезпечення, складова частина ДКР, шифр «Діагностування-ПЗ», визнається придатним для проведення приймальних випробувань у складі лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки після доопрацювання в частині реалізації рекомендацій.

16.07.2018 р. ДП «Одеський авіаційний завод» повторно звернулося до ФМІ ім.Г.В. Карпенка НАН України з вимогою негайно виконати роботи по етапу 2 СЧ ДКР та передати спеціальне (прикладне) програмне забезпечення та програмні документи.

13.08.2018 р. Фізико-механічний інститут ім.Г.В. Карпенка НАН України надіслав ДП «Одеський авіаційний завод» лист, в якому вказав, що на виконання 3-го етапу Договору №275/ДКБ-16 від 05.09.2016 р., який виконаний в повному обсязі, інститут поніс фактичні витрати в сумі 2445037,05 грн, що підтверджено відповідними розрахунково-калькуляційними матеріалами та висновками, на підставі чого надіслано замовнику протокол договірної ціни 3-го етапу вищезазначеного договору, який залишився незатвердженим. В листі Інститут повідомив замовника, що до моменту вирішення питання погодження протоколу договірної ціпи 3-го етапу Договору 275/ДКБ-16 від 05.09.2016 р. та укладення додаткової угоди про зміну орієнтовної ціни 2-го етапу договору №184/ДКБ-17/1655 від 16.05.2017р., ФМІ ім.Г.В. Карпенка НАН України буде вимушений тимчасово зупинити виконання роботи по договору №184/ДКБ-17/1655 від 16.05 2017 р.

З 06.09.2018 р. по 07.09.2018 р. комісія провела перевірку реалізації рекомендацій комісії за результатами попередніх випробувань комплексу програм «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторно-технічного діагностування авіаційної техніки» АВДЮ.00001-01 та визначила, що комплекс програм «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» АВДЮ.00001-01 придатний до пред`явлення на подальші випробування.

Листом №88-8/790 від 14.09.2018 р. ФМІ ім.Г.В.Карпенка НАН України повідомив ДП «Одеський авіаційний завод» про готовність до приймальних випробувань комплексу програм «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» АВДЮ.00001-01, шифр «Діагностування-ПЗ», з літерою «О» та просив надіслати повідомлення про термін передачі «СП З».

Актом перевірки реалізації рекомендацій комісії за результатами приймальних випробувань спеціального програмного забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки АВДЮ.00001-01, СЧ ДКР «Діагностування-ПЗ» від 04.10.2018 р. встановлено, що в результаті доопрацювання програмної документації спеціального програмного забезпечення зауваження та пропозицій комісії з проведення приймальних випробувань згідно акту від 28.09.2018 р. усунені, а спеціальне програмне забезпечення АВДЮ.00001-01 придатне для подальших випробувань в складі лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки, програмна документація готова для пред`явлення на розгляд комісії з приймання етапу 2 СЧ ДКР шифр «Діагностування-ПЗ».

04.10.2018 р. ФМІ ім.Г.В.Карпенка повідомив ДП «Одеський авіаційний завод» про готовність до здачі 2-ого етапу складової частини дослідно-конструкторської роботи, шифр «Діагностування-ПЗ» до приймання комісією замовника, зазначив про виконання робіт, передбачених 2-м етапом та підготовку документів і матеріалів для приймання комісією замовника.

Відповідно до п.3.4. договору, проект акту приймання надається на затвердження замовнику разом з такими документами: висновком, наданим представництвом замовника щодо рівня договірної ціни виконаних робіт; завізованими представництвом замовника розрахунково-калькуляційними матеріалами щодо договірної ціни; протоколу погодження договірної ціни. Замовник після отримання акту приймання СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР) затверджує його або надає мотивовану відмову в затвердженні акту приймання.

Представництво замовника не пізніше наступного дня після затвердження замовником акту приймання (повідомлення про затвердження), видає виконавцю посвідчення за встановленою формою, яке є підставою для пред`явлення рахунку-фактури. (п.3.5. договору).

За умовами п.2.16. договору, оплата (остаточні розрахунки) за виконані та прийняті СЧ ДКР (етап СЧ ДКР) здійснюється замовником не пізніше 30 календарних днів після затвердження акту приймання на підставі пред`явленого виконавцем рахунку-фактури, затверджених замовником акту приймання та протоколу погодження договірної ціни виконаного обсягу робіт, посвідчення представництва замовника встановленої форми, висновку представництва замовника щодо рівня договірної ціни.

08.10.2018 р. 4762 Головним військовим представництвом Міністерства оборони України було надано висновок №3135 про визначення договірної ціни виконання 2-го етапу «Впровадження. Підготовка та передача програми» складової частини дослідно-конструкторської роботи «Розроблення спеціального програмного забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» шифр «Діагностування ПЗ» на рівні 151406,03 грн.

10.10.2018 р. Комісією з приймання робіт етапу 2 «Впровадження. Підготовка та передача програми складової частини дослідно-конструкторської роботи шифр «Діагностування- ПЗ» складено акт приймання-передачі науково-технічної продукції, створеної з а результатами виконання етапу 2 «Впровадження. Підготовка та передача програми» складової частини дослідно-конструкторської роботи шифр «Діагностування-ПЗ». За висновками акту «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» АВДЮ.00001-01 придатне для подальших випробувань в складі лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки; етап 2 «Впровадження. Підготовка та передача програми» складової частини дослідно-конструкторської роботи шифр «Діагностування-ПЗ» за договором від 16.05.2017 р. №184/ДКБ-17 вважати таким, що виконано та прийнято у повному обсязі і підлягає оплаті після затвердження протоколу договірної ціни етапу 2.

Крім того, 10.10.2018 р. представниками сторін було складено приймально-здавальний акт №2 про передачу програми «Спеціальне програмне забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки» АВДЮ.00001-01, що розроблена при виконанні складової частини дослідно-конструкторської роботи «Розроблення спеціального програмного забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки», шифр «Діагностування-ПЗ».

Позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) до відзиву на зустрічну позовну заяву долучено копію рахунка №101 від 10.12.2018 р., складеного Фізико-механічним інститутом ім.Г.В.Карпенка НАН України для сплати Державним підприємством «Одеський авіаційний завод» 74553,29 грн за впровадження, підготовку та передачу програми, згідно п.2.16. договору №184/ДКБ-17 від 16.05.2017 р.

В матеріалах справи наявна копія протоколу погодження договірної ціни 2-го етапу «Впровадження. Підготовка та передача програми», датована з боку замовника 26.12.2018 р. та без зазначення дати підписання виконавцем, відповідно до якого договірною ціною 2-го етапу погоджено 151406,03 грн.

28.12.2018 р. 4762 Головним військовим представництвом МО України Фізико-механічному інституту ім.Г.В.Карпенка НАН України видано посвідчення в тому, що виконані роботи етапу №2 «Впровадження. Підготовка та передача програми» СЧ ДКР «Розроблення спеціального програмного забезпечення для лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки», шифр «Діагностування-ПЗ» відповідають умовам договору №184/ДКБ-17 в ід 16.05.2017 р., а договірна ціна виконаних робіт становить 151406, 03 грн.

Платіжним дорученням №22 від 04.01.2019 р. ДП «Одеський авіаційний завод» сплатило 74553,29 грн за впровадження, підготовку та передачу програми, згідно п.2.16. договору, рахунку №101, договору №184/ДКБ-17 від 16.05.2017 р.

Відповідно до пп.1 п.7.2. договору, за порушення встановлених договором термінів виконання СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР), виконавець сплачує пеню у розмірі 0,1 від ціни поточного етапу за кожен день прострочення.

В позовній заяві позивач (відповідач за зустрічним позовом), керуючись положенням договору та ст.231 ГК України, просив суд стягнути з відповідача (позивача за зустрічним позовом) 270525,16 грн пені та 10759,38 грн штрафу за прострочення виконання відповідачем (позивачем за зустрічним позовом) зобов`язань щодо виконання СЧ ДКР, яке тривало з 17.04.2018 р. по 09.10.2018р. включно.

В зустрічній позовній заяві відповідач (позивач за зустрічним позовом) у зв`язку з простроченням позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) зобов`язання щодо оплати, просив суд стягнути з нього за 5121,79 грн інфляційних збитків, 471,83 грн відсотків за користування грошовими коштами та 11835,32 грн пені, здійснивши розрахунок за період з 10.10.2018 р. по 26.12.2018 р.

При прийнятті рішення суд виходив з такого.

Згідно зі ст.509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язань, є, зокрема, договори та інші правочини.

Як передбачено ст.174 Господарського кодексу України однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є господарський договір та інші угоди, передбачені законом, а також угоди не передбачені законом, але які йому не суперечать.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 ЦК України).

За своєю правовою природою укладений між сторонами договір є різновидом договору підряду, а саме договором на виконання дослідно-конструкторських робіт.

Як встановлено статтею 892 Цивільного кодексу України, за договором на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт підрядник (виконавець) зобов`язується провести за завданням замовника наукові дослідження, розробити зразок нового виробу та конструкторську документацію на нього, нову технологію тощо, а замовник зобов`язується прийняти виконану роботу та оплатити її. Договір може охоплювати весь цикл проведення наукових досліджень, розроблення та виготовлення зразків або його окремі етапи.

Відповідно до ч.1 ст.894 ЦК України, виконавець зобов`язаний передати, а замовник прийняти та оплатити повністю завершені науково-дослідні або дослідно-конструкторські та технологічні роботи. Договором можуть бути передбачені прийняття та оплата окремих етапів робіт або інший спосіб оплати.

Виконавець за договором на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт зобов`язаний виконати роботи відповідно до погодженої із замовником програми (техніко-економічних показників) або тематики і передати замовникові результат у строк, встановлений договором (п.1 ч.1 ст.897 ЦК України)

Як передбачено ст.526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч.1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Додатковою угодою №2 до договору сторони визначили датою закінчення 2-го етапу 16.04.2018 р.

Розділом 3 договору сторони встановили певний порядок приймання і передачі науково-технічної продукції.

Так, приймання науково-технічної продукції та СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР) здійснюється замовником та представництвом замовника у порядку, визначеному ГОСТ 15.204-79 та умовами договору, з оформленням акту приймання, який підлягає затвердженню замовником. Рішення про приймання робіт, етапів СЧ ДКР приймається замовником на підставі «Повідомлення про готовність до здавання виконаних робіт, етапів». Повідомлення підписується виконавцем та погоджується представництвом замовника. До повідомлення додається «Номенклатурний прелік НТП (матеріальних цінностей) створеної за результатами виконання робіт, етапів та яка підлягає прийманню». На підставі акту приймання представництво замовника видає посвідчення на виконані роботи. (п.3.1. договору).

Згідно з п.4.3. договору, датою виконання зобов`язань виконавця щодо виконання СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР) вважається дата затвердження замовником акту приймання. (п.4.3. договору).

Матеріалами справи підтверджується та сторонами не заперечується, що акт приймання було складено і затверджено 10.10.2018 р.

Таким чином, датою виконання зобов`язань виконавця щодо здачі 2-го етапу СЧ ДКР є саме 10.10.2018 р., що свідчить про прострочення відповідачем (позивачем за зустрічним позовом) свого обов`язку за договором, який мав бути виконаним по 16.04.2018 р.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) вказує, що 13.03.2018 р. він повідомив в письмовій формі замовника про виконання робіт та готовність передати йому науково-технічну продукцію, але замовник ухилявся від її отримання, що призвело до затримки підписання акту приймання, тобто мало місце прострочення кредитора.

З приводу заявленого суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.613 ЦК України, кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) посилається на своє повідомлення від 13.03.2018 р. №88-8/254 як на доказ готовності до здавання виконаних робіт замовнику. Суд вважає, що таке повідомлення не могло бути підставою для ухвалення замовником рішення про приймання робіт, як це передбачено умовами п.3.1. договору, оскільки воно не було повідомленням про готовність до здавання виконаних робіт, етапів, а лише свідчило про здійснення виконавцем перевірки реалізації рекомендацій комісії за результатами попередніх випробувань комплексу програм.

Після складення вказаного повідомлення замовник надсилав виконавцю доповнення до технічного завдання, комісія у складі, в тому числі і представників виконавця, неодноразово проводила перевірку готовності СПЗ лабораторії технічного діагностування авіаційної техніки до приймальних випробувань, висловлювала свої рекомендації, проводила перевірку реалізації рекомендацій комісії за результатами попередніх випробувань, а виконавець усував виявлені комісією недоліки. Вказане підтверджується наявними в матеріалах справи актами комісії, листами та повідомленнями відповідача (позивача за зустрічним позовом).

Остаточне повідомлення ФМІ ім.Г.В.Карпенка про готовність до здачі 2-ого етапу складової частини дослідно-конструкторської роботи, шифр «Діагностування-ПЗ» датоване 04.10.2018 р. На підставі даного повідомлення замовник ухвалив рішення про приймання робіт та 10.10.2018 р. сторони підписали відповідний акт.

Отже, суд вважає, що 13.03.2018 р. виконавцем не було запропоновано замовнику належного виконання. Такого виконання не було запропоновано ним і в межах строку, визначеного договором.

Суд також не бере до уваги посилання відповідача (позивача за зустрічним позовом), викладені у відповідях на претензії позивача (відповідача за зустрічним позовом) про те, що незатвердження замовником протоколу договірної ціни 3-го етапу договору № 275/ДКБ-16 від 05.09.2016 р. та невирішення питання про укладення додаткової угоди про зміну орієнтовної ціни 2-го етапу договору №184/ДКБ-17/16 від 16.05.2017 р. вимусило виконавця зупиняти виконання робіт по договору №184/ДКБ-17/1655 від 16.05.2017 р.

У відповідності до ст.629 Цивільного кодексу договір є обов`язковим для виконання сторонами.

ДП «Одеський авіаційний завод» зверталося до Військового представництва Міністерства оборони України з метою включення запропонованих Інститутом витрат до розрахунково-калькуляційних матеріалів, проте 23.04.2018 р. 4993 ВП МОУ листом №864 повернуло ДП «Одеський авіаційний завод» розрахунково-калькуляційні матеріали з визначення орієнтовної ціни за фактичними та очікуваними витратами етапу 3 ДКР, шифр «Діагностування», мотивуючи це тим, що термін перегляду орієнтовної ціни сплив 30.03.2018 р., а перегляд ціни не допускається, якщо роботи частково або повністю оплачено (п.2.11. договору).

За умовами ч.1 ст.900 ЦК України, виконавець відповідає перед замовником за порушення договору на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт, якщо не доведе, що порушення договору сталося не з його вини.

Згідно зі ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частиною 1 ст. 612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

За таких обставин, суд дійшов висновку про прострочення виконання зобов`язання боржником, що в свою чергу є підставою для понесення ним передбаченої законом та договором відповідальності.

Як визначено частиною першою статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до ч.ч.1 3 ст.549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Зазначені норми Цивільного кодексу України кореспондують приписам, встановленим Господарським кодексом України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 230 ГК України, штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст.231 Господарського кодексу України, законом щодо окремих видів зобов`язань може бути визначений розмір штрафних санкцій, зміна якого за погодженням сторін не допускається.

Як передбачено частиною другою цієї ж статті, у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Таким чином, оскільки виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України, пов`язане з виконанням державного контракту, а замовник є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, суд вважає можливим застосовувати при порушення строків виконання даного зобов`язання положення ч.2 ст.231 ГК України щодо розміру штрафних санкцій.

Разом з тим, судом виявлено, що позивач (відповідач за зустрічним позовом) в позовній заяві невірно визначив вартість робіт, з яких допущено прострочення виконання, взявши до уваги ціну етапу 2, визначену в протоколі погодження орієнтовної ціни (153705,28 грн) в той час як дійсною та остаточною ціною етапу 2 є договірна ціна, погоджена відповідним протоколом після підписання акту приймання (151406,03 грн).

Внаслідок проведеного розрахунку (151406,03грн х 0,1% х 176 днів (з 17.04.2018 р. по 09.10.2018 р. включно) = 26647,46 грн) судом встановлено, що до задоволення підлягає пеня в сумі 26647,46 грн.

Судом здійснено перерахунок заявленого до стягнення штрафу (151406,03грн х 7% х 176 днів (з 17.04.2018 р. по 09.10.2018 р. включно) = 10598,42 грн) та визначено, що стягненню підлягає штраф в розмірі 10598,42грн.

В зустрічному позові відповідачем (позивачем за зустрічним позовом) заявлено вимогу про стягнення з позивача (відповідача за зустрічним позовом) штрафних санкцій за прострочення оплати виконаних робіт.

Пунктом третім частини першої статті 898 ЦК України встановлено, що замовник за договором на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт зобов`язаний прийняти виконані роботи та оплатити їх.

Відповідно до абз.2 п.2.15. договору, разом з актом приймання для підписання замовником надається протокол погодження договірної ціни виконаного етапу СЧ ДКР, розрахунково-калькуляційні матеріали щодо договірної ціни та відповідний висновок представництва замовника.

Оплата (остаточні розрахунки) за виконані та прийняті СЧ ДКР (етап СЧ ДКР) здійснюється замовником не пізніше 30 календарних днів після затвердження акту приймання на підставі пред`явленого виконавцем рахунку-фактури, затверджених замовником акту приймання та протоколу погодження договірної ціни виконаного обсягу робіт, посвідчення представництва замовника встановленої форми, висновку представництва замовника щодо рівня договірної ціни. (п.2.16. договору).

Пунктом 3.4. договору передбачено, що проект акту приймання надається на затвердження замовнику разом з такими документами: висновком, наданим представництвом замовника щодо рівня договірної ціни виконаних робіт; завізованими представництвом замовника розрахунково-калькуляційними матеріалами щодо договірної ціни; протоколу погодження договірної ціни. Замовник після отримання акту приймання СЧ ДКР (етапів СЧ ДКР) затверджує його або надає мотивовану відмову в затвердженні акту приймання.

Відповідно до п.3.5. договору, представництво замовника не пізніше наступного дня після затвердження замовником акту приймання (повідомлення про затвердження), видає виконавцю посвідчення за встановленою формою, яке є підставою для пред`явлення рахунку-фактури.

Підпунктом 3 пункту 5.1. договору передбачено право замовника повернути рахунок виконавцеві без здійснення оплати у разі відсутності посвідчення, яке передбачено у п.3.5 договору, акту приймання СЧ ДКР (етапу СЧ ДКР), відсутності на момент розрахунків протоколу погодження договірної ціни або неналежного оформлення цих документів (відсутність печатки, підписів).

Як встановлено судом, 10.10.2018 р. сторонами було підписано акт приймання-передачі. При цьому, станом на дату складення акту існував лише висновок представництва замовника з калькуляцією договірної ціни від 08.10.2018 р.

Протокол погодження договірної ціни складений без зазначення дати підписання виконавцем та датований з боку замовника 26.12.2018 р.

28.12.2018 р. представництвом замовника видано відповідне посвідчення.

Позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) до відзиву на зустрічну позовну заяву долучено копію рахунка №101 від 10.12.2018 р.

З наведеного вбачається, що виконавець неналежно виконав свої обов`язки за договором, не подавши замовнику вчасно всіх документів, необхідних для здійснення оплати.

Так, в суду відсутні докази подання протоколу погодження договірної ціни разом з актом приймання чи раніше 26.12.2018 р. Більш того, виконавець не вказав дати підписання ним протоколу, така дата вказана лише при підписанні протоколу замовником, тому суд не має підстав вважати доведеним те, що датою протоколу є інша, ніж зазначена у ньому.

Порушення представництвом замовника свого обов`язку щодо видання виконавцю посвідчення не пізніше наступного дня після затвердження акту приймання не може ставитися в вину замовнику, оскільки здійснення таких дій не входило до його компетенції, а виконавець при укладенні договору погодився на такі умови договору щодо визначення в ньому обов`язків інших осіб.

В силу положень пункту 3.5. договору, посвідчення є підставою для пред`явлення рахунку-фактури, тому складення такого рахунку 10.12.2018 р. не могло передувати виданню посвідчення, яке було видане 28.12.2018 р.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того яким чином та коли відповідач (позивач за зустрічним позовом) виставив даний рахунок позивачеві (відповідачеві за зустрічним позовом), тобто неможливим є встановлення початку виникнення у нього обов`язку з оплати, яка здійснюється на підставі рахунка-фактури.

Отже, суд дійшов висновку, що відповідачем (позивачем за зустрічним позовом) не доведено факт прострочення позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) здійснення остаточного розрахунку, так як відсутні докази надання йому разом з актом всіх передбачених договором документів, а також докази на підтвердження точної дати скерування рахунку-фактури, який, до того, було складено передчасно, а саме до отримання посвідчення виконавцем.

При цьому, суд зазначає про беззаперечну обізнаність позивача щодо переліку необхідних документів, які мають передувати здійсненню оплати, що вбачається з наявного в матеріалах справи листа Фізико-механічного інституту ім. Г.В. Карпенка Національної академії наук України, адресованого відповідачу, яким останнього повідомлено, що для здійснення остаточного розрахунку за другим етапом договору №275/ДКБ-16 та першим етапом договору №ДКБ-17 сторонами було підписано визначені п.2.16. договору документи.

Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Тобто підставами для захисту цивільного права є його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Оскільки матеріалами справи не підтверджено порушення позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) прав та охоронюваних законом інтересів відповідача (позивача за зустрічним позовом), в задоволенні зустрічного позову слід відмовити.

Частиною другою статті 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Статтею 13 ГПК України передбачено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Як встановлено ч.1 ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Частиною 2 статті 86 ГПК України передбачено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

При розгляді первісного і зустрічного позовів та при розгляді позову третьої особи з самостійними вимогами у рішенні вказуються результати розгляду кожного з позовів. (ч.8 ст.238 ГПК України).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги за первісним позовом підлягають задоволенню частково в частині стягнення 26647,46 грн пені та 10598,42 грн штрафу. Зустрічний позов задоволенню не підлягає.

Як передбачено п.2 ч.5 ст.238 ГПК України, в резолютивній частині рішення зазначається про розподіл судових витрат.

Оскільки згідно з п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, судовий збір підлягає стягненню з відповідача (позивача за зустрічним позовом) пропорційно розміру задоволених позовних вимог за первісним позовом, а судовий збір за подання зустрічного позову залишається за відповідачем (позивачем за зустрічним позовом).

Керуючись ст.ст. 11, 15, 16, 509, 525, 526, 530, 549, 599, 610, 611, 612, 613, 625, 626, 627, 892, 894, 897, 900 Цивільного кодексу України, ст.ст. 174, 230, 231, 232 Господарського кодексу України, ст.ст. 4, 13, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 129, 165, 180, 233, 236, 237, 238, 241, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Первісний позов задоволити частково.

2. Стягнути з Фізико-механічного інституту ім.Г.В. Карпенка Національної академії наук України, м.Львів, вул.Наукова, 5 (ідентифікаційний код 03534506) на користь Державного підприємства «Одеський авіаційний завод», м.Одеса, просп.Небесної Сотні, 32-А (ідентифікаційний код 07756801) 26647,46 грн пені, 10598,42 грн штрафу та 1892,26 грн судового збору.

3. В задоволенні решти первісного позову відмовити.

4. В задоволенні зустрічного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.241 ГПК України та може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення.

В судовому засіданні 20.08.2019 р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повне рішення складено 23.08.2019 р.

Суддя Гоменюк З.П.