УХВАЛА

м. Київ

13.08.2019Справа № 5011-27/1672-2012
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Лиськова М.О.,

суддів Марченко О.В., Плотницької Н.Б.

при секретарі судового засідання Бородині В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" про заміну сторони у виконавчому провадженні у справі №5011-27/1672-2012

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт"

(вул. Чапаєва, буд. 2/16, м. Києва, 01030)

до Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна контора

"Ярославська" Шевченківської районної у місті Києві ради

(вул. Ярославів вал, буд. 19, м. Київ, 01054)

та Публічного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал"(вул Лейпцизька, буд. 1-а, м. Київ, 01015)

про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття нежитлового приміщення у сумі 70 411, 08 грн.

За участі представників учасників справи згідно протоколу

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду міста Києва від 21.10.2015 позов задоволено частково. Стягнуто з Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна контора "Ярославська" Шевченківської районної у місті Києві ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" 25 927 грн. 40 коп. - відшкодування шкоди та 4 741 грн. 69 коп. - судових витрат. Стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" 27 181 грн. 48 коп. - відшкодування шкоди та 4 970 грн. 91 коп. - судових витрат. В іншій частині - відмовлено.

На виконання вищевказаного рішення 23.11.2015 року господарським судом міста Києва видано відповідні накази.

05.08.2019 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" надійшла заява про заміну сторони у виконавчому провадження шляхом заміни боржника - Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна контора "Ярославська" Шевченківської районної у місті Києві ради у виконавчому провадженні №ВП50661308 з примусового виконання наказу суду від 23.11.2015 у справі № 5011-27/1672-2012 його правонаступником - Комунальне підприємство "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" (ідентифікаційний код 31731838, вул. Крипоноса, буд. 10/8, м. Київ, 03190).

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05.08.2019 року вказану заяву передано на розгляд колегії суддів: головуючого судді Лиськова М.О., суддів Марченко О.В., Плотницької Н.Б.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2019 призначено до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" про заміну сторони у виконавчому провадженні, в якій заявник просить суд замінити сторону відповідача (боржника) правонаступником у справі № 5011-27/1672-2012 на 13.08.2019.

Заявник явку своїх представників в судове засідання 13.08.2019 не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив, хоча про місце, дату та час засідання були повідомлений.

Відповідач-1 та відповідач-2 з`явилися у судове засідання, надали пояснення по суті заяви.

Статтею 338 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом.

Відповідно до змісту ст. 334 ГПК України, суд розглядає заяву про заміну сторони її правонаступником у десятиденний строк з дня її надходження до суду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи та заінтересованих осіб. Неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Враховуючи визначений процесуальний строк розгляду заяви, належне повідомлення сторін про її розгляд у судовому засіданні, приписи ст. 334 ГПК України, суд вважає за можливе здійснити розгляд поданої заяви за наявними матеріалами.

Розглянувши матеріали поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "Стандарт" заяви про заміну сторони у виконавчому провадженні шляхом заміни боржника його правонаступником, заслухавши пояснення відповідачів, судом встановлено наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 334 Господарського процесуального кодексу України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець.

Зазначена норма права кореспондується з положеннями частини 5 статті 15 Закону України "Про виконавче провадження", згідно з якою у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником.

Водночас, за приписами ч. 3 ст. 334 ГПК України неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Суд, розглянувши подану заяву, дослідивши матеріали справи, Господарський суд міста Києва прийшов до висновку про відмову у задоволенні заяви про заміну сторони виконавчого провадження з огляду на наступне.

Відповідно до статті 52 Господарського процесуального кодексу України, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Відповідно до п. 1.4 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року №18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» За приписом статті 25 ГПК у разі, зокрема, реорганізації суб`єкта господарювання у відносинах, щодо яких виник спір, господарський суд залучає до участі у справі його правонаступника. Зазначеною статтею ГПК передбачено процесуальне правонаступництво у зв`язку не лише зі смертю (оголошенням померлою) фізичної особи та реорганізацією суб`єкта господарювання, а й в інших передбачених законом випадках, у тому числі заміни кредитора або боржника у зобов`язанні (статті відповідно 512 і 520 Цивільного кодексу України). Процесуальне правонаступництво в розумінні статті 25 ГПК допускається на будь-якій стадії судового процесу, включаючи стадію виконання судового рішення, і здійснюється господарським судом без виклику сторін у справі, якщо їх явка не зумовлена необхідністю з`ясування судом певних обставин, але з повідомленням сторін, оскільки інше суперечило б приписам частини другої статті 22 ГПК стосовно прав сторін у судовому процесі.

Під процесуальним правонаступництвом у виконавчому провадженні слід розуміти заміну однієї зі сторін (стягувача або боржника) з переходом прав та обов`язків від правопопередників до іншої особи (правонаступника), що раніше не брали участі у виконавчому провадженні.

Підставами правонаступництва є смерть громадянина, що був стороною виконавчого провадження, оголошення його померлим, реорганізація юридичної особи, відступлення права вимоги, переведення боргу (глава 47 ЦК України).

За приписами ч.ч.1,5 ст.104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу (ч.ч.2, 3 ст.52 Господарського процесуального кодексу України).

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи зі складу спірного матеріального правовідношення. Вказану правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 28.03.2018р. по справі №910/20338/16.

Отже, процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміна сторони матеріального правовідношення її правонаступником), тому у кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості процесуального правонаступництва господарському суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Вирішуючи питання про правонаступництво, потрібно мати на увазі, що істотне значення у справі має як запис в установчих документах про правонаступництво, так і фактично здійсненні організаційно-економічні перетворення, з якими чинне законодавство пов`язує перехід майнових прав та обов`язків, а саме: рішення власника (власників), підписання розподільчого балансу тощо (у випадку виділу). Отже, у вирішенні питань, пов`язаних з правонаступництвом, слід здійснювати аналіз документів, що стосуються переходу прав і обов`язків на майно (майнові права).

З поданої заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" вбачається, що підставою для здійснення заміни боржника правонаступником є посилання заявника на ту обставину, що Київською міською радою було прийнято рішення №838/4902 від 23.05.2018р. «Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання», за яким засновником вирішено реорганізувати, в тому числі, Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна контора «Ярославська» Шевченківського району шляхом приєднання до Комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району».

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора «Ярославська» Шевченківського району є Київська міська рада.

23.05.2018р. Київською міською радою було прийнято рішення №838/4902 «Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання».

Згідно п.1 вказаного рішення Київська міська рада вирішила реорганізувати, в тому числі, Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна контора «Ярославська» Шевченківського району шляхом приєднання до Комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району».

Відповідно до п.2 вказаного рішення Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району», , є правонаступником усіх прав та обов`язків комунальних підприємств, зазначених у пункті 1 цього рішення.

У п.4 рішення №838/4902 від 23.05.2018р. Київської міської ради «Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання» доручено Виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації): здійснити організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням цього рішення; утворити комісії з реорганізації комунальних підприємств територіальної громади міста Києва, передбачених у пункті 1 цього рішення, шляхом приєднання їх до Комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» та затвердити їх склад; затвердити передавальні акти в установленому порядку.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.52 Закону України "Про виконавче провадження" у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Відповідно до статті 105 Цивільного кодексу України до комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Кожна окрема вимога кредитора, зокрема щодо сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, розглядається, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

Розпорядженням Київської міської державної адміністрації «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київської міської ради від 23 травня 2018 року N 838/4902 «Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання» від 27.08.2018 № 1555 утворено комісію з реорганізації комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора «Ярославська» () та затверджено її склад.

Крім того, комісії з реорганізації доручено, за результатами інвентаризації скласти передавальний акт, яким визначити всі права та обов`язки, майно комунального підприємства, що переходить до комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» () та подати його на затвердження виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації). Згідно п. 59 визначено завершити заходи з реорганізації Комунальних підприємств (в тому числі комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора «Ярославська») до 01 вересня 2020 року.

Частиною 5 статті 15 Закону України «Про виконавче провадження», у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Згідно статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців" до Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб підприємців вносяться відомості про перебування юридичної особи у процесі припинення, зокрема про дату реєстрації рішення засновників (учасників) або уповноваженого ними органу про припинення юридичної особи; дату публікації у виданні спеціально уповноваженого органу з питань державної реєстрації повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи; персональний склад комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), її голову, дату обрання (призначення) або дату обрання (призначення) ліквідатора; реєстраційні номери облікових карток платників податків всіх членів такої комісії (або відомості про серію та номер паспорта громадянина України або паспортного документа іноземця - для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, повідомили про це відповідний орган доходів і зборів і мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта).

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців повинні міститися дані про юридичних осіб правонаступників.

Частиною 7 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» передбачено, що у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Як встановлено судом, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців, станом на момент подачі заяви про заміну сторони виконавчого провадження, запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи - комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора «Ярославська» не внесено, зазначено статус юридичної особи - в стані припинення. Так само, як і відсутні відомості щодо правонаступників юридичної особи - комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора «Ярославська».

Таким чином, судом встановлено, що станом на момент розгляду даної заяви відповідач - комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна контора «Ярославська» Шевченківської районної у місті Києві ради, як юридична особа не припинений. З огляду на що суд приходить до висновку, що боржник не може вважатись таким, що вибув із виконавчого провадження так, як реєстрацію про його припинення у відповідності до норм чинного законодавства не проведено, так само як і реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються (КП «ЦОС Шевченківського району), на даний час також не проведена.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові від 28 вересня 2016 року у справі №922/202/15 Вищого господарського суду м. Києва, яка визначена , де судом, зокрема відзначено: «Враховуючи наведене, суди попередніх інстанцій, керуючись, зокрема, приписами наведених норм, встановивши, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Антекс", в порушення вимог ст. ст. 32, 33, 34 ГПК України, доказів того, що правонаступництво відбулось, не надало; відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю "Антекс" знаходиться в стані припинення з 18.03.2016, однак відомості про дату та номер запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи, дані про юридичних осіб-правонаступників - відсутні; дійшли правомірного висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Антекс" про заміну вибулої сторони її правонаступником».

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Згідно зі ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

При цьому, доказів того, що правонаступництво відбулось, заявник до суду не надав.

Враховуючи зазначене, у суду відсутні підстави вважати заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" про заміну сторони у виконавчому провадженні у справі №5011-27/1672-2012 обґрунтованою.

За таких обставин заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" про заміну сторони у виконавчому провадженні у справі №5011-27/1672-2012 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтею 334 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

-

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Стандарт" про заміну сторони правонаступником у виконавчому провадженні по справі №5011-27/1672-2012 відмовити.

2. Згідно з ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та відповідно до підпункту 17.5 п. 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її складання.

Повний текст ухвали складено 16.08.2019

Головуючий суддя М.О. Лиськов

Суддя О.В. Марченко

Суддя Н.Б. Плотницька