ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

27 серпня 2019 року м. ОдесаСправа № 916/1040/19
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Таран С.В.,

Суддів: Будішевської Л.О., Поліщук Л.В.,

розглянувши апеляційну скаргу Управління праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради

на рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019, прийняте суддею Гутом С.Ф., м. Одеса, повний текст складено 19.07.2019,

у справі №916/1040/19

за позовом: Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком"

до відповідача: Управління праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради

про стягнення 300 058,07 грн

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 р. Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" звернулося з позовом до Управління праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради, в якому просило стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у розмірі 300058,07 грн.

За вказаною позовною заявою місцевим господарським судом 17.04.2019 відкрито провадження у справі №916/1040/19.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19 (суддя Гут С.Ф.) позов задоволено; стягнуто з Управління соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради на користь Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" заборгованість у розмірі 300058,07 грн та витрати по сплаті судового збору за подання позову у сумі 4501 грн.

Не погодившись з ухваленим рішенням, Управління праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19 скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Дана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Звертаючись з апеляційною скаргою, Управління праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради пропустило встановлений законом двадцятиденний строк для її подання, проте заявило клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

В обґрунтування заявленого клопотання скаржник посилається на те, що копію повного тексту рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19 ним було отримано 25.07.2019. На підтвердження викладеного апелянтом подано копію першої сторінки вищевказаного рішення з відповідною відміткою про її отримання Управлінням праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради та роздруківку з офіційного Інтернет-сайту "Укрпошта" про відстеження поштового відправлення.

Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

За умовами пункту 1 частини другої статті 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з даних системи "Діловодство спеціалізованого суду" (ДСС), оскаржуване рішення суду першої інстанції прийняте 09.07.2019, а повний текст останнього складено та підписано 19.07.2019.

З огляду на викладене, беручи до уваги те, що копію повного тексту оскаржуваного рішення місцевого господарського суду апелянтом отримано 25.07.2019, для застосування приписів пункту 1 частини другої статті 256 Господарського процесуального кодексу України кінцевий строк для подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19 сплив 14.08.2019, між тим дану апеляційну скаргу Управлінням праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради здано на пошту 16.08.2019, про що свідчать відбиток календарного штемпеля на конверті зі штрихкодовим ідентифікатором №245 та інформація з офіційного Інтернет-сайту "Укрпошта" про відстеження поштового відправлення.

Жодної причини неподання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом двадцяти днів з дня отримання позивачем повного тексту рішення суду апелянтом не наведено.

Крім того, колегією суддів враховується, що згідно з Порядком ведення державного реєстру судових рішень, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя №1200/15-18 від 19.04.2018, кожна фізична або юридична особа має загальний доступ до судових рішень, внесених до Реєстру. Відкритий доступ користувачів до електронних копій судових рішень здійснюється цілодобово та безоплатно через офіційний веб-портал Державної судової адміністрації України.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що електронна копія рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19 оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 22.07.2019.

Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку про те, що суд першої інстанції належним чином виконав свій процесуальний обов`язок щодо належного повідомлення учасника справи - Управління праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради про результати розгляду справи та ухвалення рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19, а несвоєчасне оскарження останнього, з огляду на наведені скаржником доводи, не зумовлене обставинами, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення учасника справи та пов`язаними з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення зазначеної процесуальної дії.

Згідно з частиною третьою статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані".

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що причини пропуску строку, зазначені апелянтом в обґрунтування відповідного клопотання, не є поважними для поновлення процесуального строку на оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19, що відповідно до вимог процесуального закону є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для зазначення інших підстав для поновлення пропущеного строку.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги до форми та змісту апеляційної скарги.

Відповідно до частини третьої вказаної норми до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Скаржником вказаних вимог не дотримано, оскільки, незважаючи на те, що у переліку додатків до апеляційної скарги Управлінням праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради зазначено "докази сплати судового збору", вказаних документів апелянтом до апеляційної скарги не додано, про що Південно-західним апеляційним господарським судом складено відповідний акт від 19.08.2019.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлені Законом України "Про судовий збір".

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Згідно з підпунктом 4 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлена в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із матеріалів справи, ціна позову у даній справі становить 300058,07 грн, відтак в силу підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви позивач повинен був сплатити 4500,87 грн.

Отже, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19, яке оскаржується апелянтом у повному обсязі, складає 6751,31 грн - 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Між тим, звертаючись з апеляційною скаргою, скаржником не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В силу частини другої статті 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до вказаної норми, суд апеляційної інстанції перевірив зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України та встановив, що в комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду" у реєстрі підтверджень оплат із Казначейства не зафіксована сплата скаржником судового збору за розгляд апеляційної скарги у справі №916/1040/19.

Крім того, в силу пункту 3 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Згідно зі статтею 259 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Скаржником вказаних вимог не додержано. Як вбачається із доданих до апеляційної скарги документів, апелянтом на підтвердження направлення копії апеляційної скарги і доданих до неї документів позивачу надано опис вкладення у цінний лист б/н та б/д, який не містить підпису працівника поштового зв`язку та відбитку календарного штемпеля, що не дозволяє апеляційному господарському суду встановити факт направлення відповідної апеляційної скарги та доданих до неї документів Публічному акціонерному товариству "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком".

Між тим відповідно до пунктів 59, 61 постанови Кабінету Міністрів України №270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" від 05.03.2009 внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про те, що скаржником не подано належних доказів, що підтверджують надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документами позивачу, оскільки апелянтом не дотримано порядок надсилання апеляційної скарги, встановлений положеннями статті 259 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини другої статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу у вигляді залишення апеляційної скарги без руху.

Встановивши недоліки апеляційної скарги Управління праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради (неповажність зазначених ним причин пропуску строку на апеляційне оскарження, відсутність доказів сплати судового збору у передбачених чинним законодавством порядку і розмірі та належних доказів надсилання копії апеляційної скарги і доданих до неї документів позивачу), колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду залишає вказану апеляційну скаргу без руху з метою надання скаржникові можливості усунути вищезазначені недоліки, а саме: вказати інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19, сплатити визначену апеляційним господарським судом суму судового збору, а також надати належні докази надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів позивачу.

Керуючись статтями 174, 232-235, 256, 258-260 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Управління праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради на рішення Господарського суду Одеської області від 09.07.2019 у справі №916/1040/19 залишити без руху.

Встановити Управлінню праці та соціального захисту населення Ізмаїльської міської ради строк для усунення недоліків його апеляційної скарги: 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити скаржникові, що якщо ним не будуть усунуті недоліки у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається особі - апелянту.

Зобов`язати Господарський суд Одеської області направити на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду (65119, м. Одеса, проспект Шевченка, 29) матеріали справи №916/1040/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя С.В. Таран

Суддя Л.О. Будішевська

Суддя Л.В. Поліщук