УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

28.08.2019Справа № 910/11466/19

Суддя Бондаренко Г.П., розглянувши

Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» (030680, м. Київ, вул. Тверська, буд. 5; ) в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (49038, Дніпропетровська обл.., м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 108; )

До Міністерства оборони України (03168, м. Київ, проспект Повітрофлотський, будинок 6; )

Про стягнення 73 355, 76 грн

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства оборони України (далі відповідач) про стягнення 73 355, 76 грн.

Звертаючись до суду із даним позовом позивач зазначає, що ним надавались послуги з перевезення вантажів відповідно до договору про надання послуг з організації перевезень військових вантажів і проведення розрахунків за них від 04.05.2018 № 58/ЦЮ-2018. Відповідачем 26.03.2019 був наданий протокол розбіжностей, відповідно до якого останнім не було погоджено нараховані у лютому 2019 року станціями Губиниха та Орлівщина суми зборів за подавання та збирання вагонів та збору за маневрову роботу у розмірі 73 355, 76 грн, оскільки відповідач вважає, що нараховані суми підлягають вилученню з переліку документів.

У зв`язку з цим позивач просить стягнути з відповідача 73355,76 грн, з яких 68708,76 грн збір за подавання та збирання вагонів та 4647, 00 грн - збір за маневрову роботу.

Крім того позивач просить покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення.

Всупереч встановленим вимогам у описі вкладення у цінний лист на ім`я відповідача, долученого позивачем до позовної заяви, не міститься номеру накладної, через що у Суду відсутня можливість пересвідчитися у направленні копії позовної заяви на адресу відповідача та направлення листа з даним описом вкладення.

Таким чином, належним доказом відправлення відповідачеві копії позовної заяви та усіх доданих до неї документів є опис вкладення в поштовий конверт, із зазначеним номером накладної.

Відповідно до частини 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Як встановлено судом, дану позовну заяву підписано представниками позивача начальником юридичного сектора структурного підрозділу «Дніпровська дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця - ОСОБА_2. та заступником начальника структурного підрозділу «Служба комерційної роботи та маркетингу» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця - ОСОБА_1., на підтвердження повноважень яких було надано копії довіреностей № б/н від 06.08.2019 та № б/н від 06.08.2019 відповідно, які посвідчені юрисконсультом сектору договірної а претензійно-позовної роботи структурного підрозділу «Дніпровська дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця - ОСОБА_3., на підтвердження повноважень якого надана копія довіреності № б/н від 06.08.2019.

Згідно положень частин 1, 3 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження представників сторін та інших учасників справи, в тому числі повноваження щодо підписання заяв, клопотань, тощо мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами

Відповідно частини 7 статті 60 Господарського процесуального кодексу України оригінали (1) документів (довіреність фізичної або юридичної особи, свідоцтво про народження дитини, рішення про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна), копії з них, засвідчені суддею (2), або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку (3), приєднуються до матеріалів справи.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до норм Господарського процесуального кодексу України, копія довіреності не може бути посвідчена самим представником, оскільки стаття 60 Господарського процесуального кодексу України не передбачає такого способу засвідчення копії довіреності, а інші закони України не містять положень, які б внормовували, що копія довіреності на представництво в суді може бути засвідчена самим представником, за наявності у нього відповідних повноважень.

Отже, положеннями статті 60 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що документом, який підтверджує повноваження представника є оригінал довіреності. Проте, до позовної заяви в якості документу, який підтверджує повноваження представника було додано копії довіреностей на представників ОСОБА_2. та ОСОБА_1. № б/н від 06.08.2019 та № б/н від 06.08.2019. Тобто до позовної заяви всупереч вимогам частини 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України не було додано документа, що підтверджує повноваження представника.

Крім того, в разі виникнення в суду сумнівів щодо відповідності копії довіреності оригіналу, останній може бути витребуваний у встановленому законом порядку.

Пунктом 2 часини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судовий збір" платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Вказаною нормою Закону встановлюється можливість здійснення оплати іншою особою, але платником має бути особа, яка звертається до суду, що обумовлено необхідністю дотримання платіжної дисципліни платниками судового збору, недопущення безпідставного повернення коштів з державного бюджету та здійснення правильного розподілу судових витрат між учасниками справи за результатами розгляду справи.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті листа Державної судової адміністрації України від 14.09.2018 вих. № 6-17517/18 "Про забезпечення заходів контролю за надходженням та поверненням судового збору", суд при розгляді як позовних заяв, так і заяв на повернення помилково сплачених до бюджету коштів має перевіряти, чи є заявник (позивач) платником судового збору відповідно до документів, що підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Таким чином, враховуючи положення статті 2 Закону України "Про судовий збір", надане до суду платіжне доручення № 1906688 від 10.06.2019 на суму 1 921, 00 грн, платником за яким є регіональна філія «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця», не може вважатись належним доказом сплати судового збору за подання позовної заяви Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Господарського суду міста Києва, оскільки філія не є юридичною особою і не здійснює господарську діяльність від свого імені, а тому не є особою, яка звертається до суду з даним позовом (позивачем). Аналогічну правову позицію викладено в ухвалах Верховного Суду від 06.08.2018 у справі № 910/23408/17, від 17.01.2019 у справі № 922/4734/16.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Залишити позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» без руху.

2. Встановити позивачеві строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- оригіналів довіреностей на представників ОСОБА_2. та ОСОБА_1. № б/н від 06.08.2019 та № б/н від 06.08.2019.

- надати до суду докази направлення копії позовної заяви з додатками на адресу місцезнаходження відповідача (опис вкладення із зазначення номеру накладної);

- доказів сплати Акціонерним товариством «Українська залізниця» судового збору в сумі 1921, 00 грн із зазначенням в призначенні платежу відомостей про те, яка саме позовна заява оплачується судовим збором або надати докази щодо наявності у регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» відповідних повноважень.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 28.08.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко