ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2019 року м. Черкаси справа № 925/324/19

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Спаських Н.М., із секретарем судового засідання Волна С.В., за участі представників сторін:

від прокуратури: Олійник І.А.;

від першого позивача: не з`явився;

від другого позивача: не з`явився (клопотання без участі);

від першого відповідача: не з`явився (клопотання без участі);

від другого відповідача: не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом Заступника керівника Уманської місцевої прокуратури (м. Умань, Черкаська область) в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації (м. Черкаси) та Халаїдівської сільської ради Монастирищенського району (с. Халаїдове, Монастирищенський район, Черкаська область) до Монастирищенської районної державної адміністрації (м. Монастирище, Черкаська область) та до фізичної особи-підприємця Безштанько Михайла Леонідовича ( АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості за договором оренди землі та розірвання договору оренди землі

ВСТАНОВИВ:

З урахуванням поданої 29.03.2019 заяви про зменшення розміру позовних вимог, заступником керівника Уманської місцевої прокуратури заявлено позов в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації та Халаїдівської сільської ради Монастирищенського району з вимогами про:

- стягнення з фізичної особи-підприємця Безштанько Михайла Леонідовича на користь Халаїдівської сільської ради Монастирищенського району заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з водоймою "Верхній Бам", загальною площею 7,4646 га, кадастровий № :02:001:0663 в адміністративних межах с. Халаїдове Монастирищенського району, за межами населеного пункту згідно договору оренди від 15.03.2005 в розмірі 49 467,46 грн., з яких 42 277,91 грн. боргу по орендній платі, 5 748,75 грн. пені та 1 440,80 грн. як 3% річних за прострочення розрахунків;

- розірвання договору оренди земельної ділянки від 15.03.2005, що зареєстрований 24.03.2005 у Монастирищенському відділі ЧРФ ДП "Центр ДЗК при Держкомземі України" за № 01, в частині оренди земельної ділянки з водоймою "Верхній Бам", загальною площею 7,4646 га, кадастровий № :02:001:0663 в адміністративних межах с. Халаїдове Монастирищенського району (за межами населеного пункту).

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

В засідання представники учасників судового процесу у повному складі не з`явилися. Явка обов`язковою не визнавалася, що не перешкоджає суду розглянути справу.

В судовому засіданні представник прокуратури уточнені позовні вимоги підтримав та просить їх задовольнити лише в частині стягнення основного боргу по оренді та про часткове розірвання договору. В решті вимог про стягнення 5 748,75 грн. пені та 1 440,80 грн. як 3% річних просить прийняти відмову від позову.

Позивачі Черкаська ОДА (як розпорядник земельною ділянкою під водним об`єктом) та Халаїдівська сільська рада (як одержувач спірних коштів по орендній платі) позовні вимоги прокуратури вважають такими, що підлягають до задоволення.

Представник 2-го відповідача направив суду відзив на позовну заяву (а.с. 67) в якому проти задоволення позовних вимог заперечує тільки в частині стягнення заборгованості по орендній платі через безпідставність та необґрунтованість розрахунків, а проти розірвання договору стосовно оренди водойми "Верхній Бам" не заперечує через відсутність притоку води до нього.

За пропозицією ФОП Безштанько М.Л. учасники справи в добровільному порядку не вирішили питання про часткове розірвання договору оренди водойм від 15.03.2005.

У відповідності до ст. 13,74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог та заперечень.

Дослідивши надані сторонами докази в їх сукупності та заслухавши пояснення учасників судового процесу, які надавалися в ході розгляду справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, передбаченому законом.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Аналіз ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Частинами 1 та 3 ст. 4 ГПК України гарантовано право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Рішенням Конституційного Суду України у справі № 1-1/99 від 08.04.1999 визначено, що інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою безпосередньо покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

У відповідності до ч. 2 ст. 19 Конституції України в Україні діє правовий порядок, у відповідності до якого органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (статті 14, 19 Конституції України).

Прокурором в інтересах держави в особі Черкаської облдержадміністрації як розпорядника землями водного фонду на території області та Халаїдівської сільської ради, яка є одержувачем орендної плати за земельні ділянки, розташовані на її території, заявлено позов про стягнення заборгованості за договором оренди водойм і про його часткове розірвання.

Прокурор при зверненні до суду вказав, що уповноважені державою органи на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах усунулися від примусового стягнення з відповідача заборгованості, розірвання з ним договору, що і спричинило необхідність подання позову прокурором.

У постанові Північного апеляційного господарського суду від 13 червня 2019 по справі № 925/38/19 з приводу підставності звернення прокурора до суду із позовом в інтересах держави викладено правову позицію про те, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, достатньою підставою для звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкту владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, є, зокрема, нездійснення чи здійснення неналежним чином вказаними органами такого захисту самостійно.

При цьому, можливість чи неможливість самостійного звернення вказаних органів до суду не впливає жодним чином на наявність підстав для представництва інтересів держави в суді прокуратурою.

Ключовим для встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді прокуратурою є саме доведення обставин нездійснення чи неналежного здійснення відповідним органом захисту інтересів держави, а не неможливість реалізації такого захисту самим позивачем.

При зверненні з позовом до суду у справі № 925/324/19 прокурором доведено, що несплата відповідачем орендної плати за землю порушує економічні інтереси держави в особі органів місцевого самоврядування, оскільки через ненадходження вказаних коштів до бюджету Халаїдівської сільської ради унеможливлюється їх використання для державних потреб. При цьому обоє позивачів не вживають належних заходів для примусового стягнення спірних коштів, часткового розірвання договору для подальшої передачі водойми у користування іншій особі. Прокурором надано відповідь Халаїдівської сільської ради від 25.02.2019 № 47 (а.с. 41) про те, що сільрада самостійно не вживала заходів до стягнення спірного боргу через відсутність коштів для сплати судового збору.

Отже суд вважає, що прокурором надано достатньо доказів в обґрунтування порушення інтересів держави, необхідність їх захисту саме прокурором при бездіяльності належних органів, які у спірних відносинах повинні захищати інтереси держави та визначені законом підстави для звернення до суду прокурора.

З матеріалів справи вбачається, що 15.03.2005 між Монастирищенською районною державною адміністрацією (Орендодавець) та приватним підприємцем Безштанько Михайлом Леонідовичем (Орендар) було укладено договір оренди водойм ( а.с. 24-30), у відповідності до якого Орендодавець передає, а Орендар приймає в строкове платне користування водойми для риборозведення, які знаходяться в адмінмежах Халаїдівської сільської ради ( п. 1. договору).

В оренду передаються водойми загальною площею 10,0000 га, у тому числі "Верхній Бам" - 7,4646 га та "Бойків ставок" - 2,5354 га ( п. 2 договору)

Договір укладено на 20 років. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 60 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію (п. 8 договору).

Згідно п. 9 договору Орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі щомісячно. Всього - 2 126,77 грн. в рік. За ставок "Верхній Бам" - 200 грн. за 1 га , орендна плата за ставок в рік - 1 492,92 грн.. За ставок "Бойків ставок" - 250 грн. за 1 га. Орендна плата в рік - 633,85 грн..

Обчислення розміру орендної плати за водойми здійснюється з урахуванням індексацій інфляції (п. 10 договору).

Орендна плата вноситься щомісячно (п. 11 договору).

Однією з істотних умов договору оренди є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (ст. 15 Закону України "Про оренду землі").

Згідно положень Водного Кодексу України в чинній редакції визначено, що :

водний об`єкт - це природний або створений штучно елемент довкілля, в якому зосереджуються води (море, лиман, річка, струмок, озеро, водосховище, ставок, канал, а також водоносний горизонт);

рибогосподарський водний об`єкт - це водний об`єкт (його частина), що використовується для рибогосподарських цілей;

водойма - це безстічний або із сповільненим стоком поверхневий водний об`єкт.

До основних прав водокористувачів згідно ст. 43 Водного Кодексу України законодавцем віднесено використання водних об`єктів на умовах оренди.

На час укладення договору оренди водойм із відповідачем ФОП Безштанько М.Л. від 15.03.2005 була чинною редакція ст. 51 Водного Кодексу України, у відповідності до умов якої у користування на умовах оренди водні об`єкти (їх частини) місцевого значення та ставки, що знаходяться в басейнах річок загальнодержавного значення, можуть надаватися водокористувачам лише для риборозведення, виробництва сільськогосподарської і промислової продукції, а також у лікувальних і оздоровчих цілях. Орендодавцями водних об`єктів загальнодержавного значення є Кабінет Міністрів України та місцеві державні адміністрації. Право водокористування на умовах оренди оформляється договором, погодженим з державними органами охорони навколишнього природного середовища та водного господарства. Умови, строки і збір за оренду водних об`єктів (їх частин) визначаються в договорі оренди за згодою сторін. Користування водними об`єктами (їх частинами) на умовах оренди здійснюється відповідно до вимог водного законодавства і регулюється цим Кодексом та іншими актами законодавства України.

В даний час ст. 51 Водного Кодексу України визначає, що у користування на умовах оренди для рибогосподарських потреб... можуть надаватися водосховища (крім водосховищ комплексного призначення), ставки, озера та замкнені природні водойми.

Водні об`єкти надаються у користування за договором оренди земель водного фонду на земельних торгах у комплексі із земельною ділянкою.

Водні об`єкти надаються у користування на умовах оренди органами, що здійснюють розпорядження земельними ділянками під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України, відповідно до договору оренди, погодженого з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства.

Типова форма договору оренди водних об`єктів затверджується Кабінетом Міністрів України.

Умови використання водних об`єктів, розмір орендної плати та строк дії договору оренди водних об`єктів визначаються у договорі оренди.

Методика визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Сплата орендної плати за водний об`єкт не звільняє від сплати орендної плати за земельну ділянку під цим об`єктом.

Користування водними об`єктами, наданими в оренду, здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів України.

На виконання положень цієї статті постановою КМУ від 29 травня 2013 р. N 420 затверджено Типовий договір оренди водних об`єктів, у відповідності до положень якого визначено, що об`єктом оренди за цим договором є вода (водний простір) водного об`єкта із земельною ділянкою під водним об`єктом,

Орендна плата вноситься орендарем із окремим її визначенням за воду (водний простір) та за земельну ділянку за місцем її розташування.

При цьому обчислення розміру орендної плати за:

- водний об`єкт здійснюється відповідно до Методики визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти, що затверджується Мінприроди;

- земельну ділянку - з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, що визначаються Держземагентством за формами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 13 грудня 2006 р. N 1724 "Деякі питання оренди земель", що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди водного об`єкта чи продовження його дії.

З наявної у справі копії договору оренди водойм від 15.03.2005 вбачається, що зміни до нього для приведення у відповідний до чинного законодавства стан його сторонами не вносилися, що не звільняє відповідача ФОП Безштанько М.Л. сплачувати належні платежі за користування земельною ділянкою під водним об`єктом у визначеному чинним законодавстом порядку та розмірі.

Плата за надані в оренду водні об`єкти не є предметом даного спору.

У додатках № 1 та № 2 до Постанови КМУ від 13 грудня 2006 р. N 1724 "Деякі питання оренди земель" наведено розрахунки розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності, грошова оцінка яких проведена та не проведена. При цьому у розрахунках задіяні розміри земельних ділянок, ставки земельного податку в межах та за межами населених пунктів, нормативна грошова оцінка земельної ділянки, коефіцієнт індексації ставки земельного податку.

Відповідно до ст. 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Згідно ст. 24 Закону України "Про оренду землі" орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, своєчасного внесення орендної плати.

Відповідно до ст. 206 Земельного Кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

У відповідності до ст. 6 ЗУ "Про місцеві державні адміністрації" від 09.04.1999 року (зі змінами та доповненнями), на виконання Конституції України, законів України, актів Президента України, актів Кабінету Міністрів України, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, які відповідно до закону забезпечують нормативно-правове регулювання, власних і делегованих повноважень голова місцевої державної адміністрації в межах своїх повноважень видає розпорядження, а керівники структурних підрозділів - накази.

Розпорядження голів місцевих державних адміністрацій, прийняті в межах їх компетенції, є обов`язковими для виконання на відповідній території всіма органами, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами та громадянами.

Згідно ст. 13, 21, 41 вказаного Закону до відання місцевих державних адміністрацій у межах і формах, визначених Конституцією і законами України, належить вирішення, зокрема, питань бюджету, фінансів та обліку; використання землі, природних ресурсів, охорони довкілля; розпорядження землями державної власності відповідно до закону.

Як вбачається із додатків до розпорядження Монастирищенської райдержадміністрації від 9 вересня 2008 року № 145 та від 10 листопада 2011 року № 220 (а.с. 157-160), за землі водного фонду рекомендована мінімальна ставка орендної плати складає 5%.

Ставки індексації нормативної грошової оцінки земель наведено у листі ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 18.01.2017 (а.с. 161).

Договором від 15.03.2005 у п. 13 передбачено, що розмір орендної плати переглядається щорічно у разі, зокрема, зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів. в т.ч. внаслідок інфляції, а також у інших випадках, передбачених законом.

Сторони договору оренди водойм від 15.03.2005 та Черкаська облдержадміністрація як розпорядник землями водного фонду на території області є рівноправними та управненими суб`єктами, кожен з яких може та зобов`язаний ініціювати внесення змін до вказаного договору, зокрема щодо правильності обчислення орендної плати відповідно до змін чинного законодавства. Однак жоден із вказаних осіб внесення таких змін не ініціював, що не є підставою для ФОП Безштанько М.Л. , як орендаря, не сплачувати орендну плату за земельну ділянку під водоймою у встановлених порядку та розмірі, які є актуальними на кожен період такої сплати (з урахуванням нової ставки податку, нормативно грошової оцінки земельної ділянки та її індексації).

Як стверджує представник прокуратури, згідно інформації Уманської ОДПІ від 28.02.2019 № 1014/23-00-52-54 (а.с. 36) ФОП Безштанько М.Л. подавав декларації по платі за землю за 2016-2018 роки з площі водойми 2,5354 га по сільській раді с. Халаїдове. Це відповідає умовам договору оренди водойми від 15.03.2005 року по водоймі "Бойків ставок", при тому що за даними ГУ ДФС у Черкаській області цей договір в Монастирищенській ДПІ Уманського управління не облікований.

Заборгованість за "Бойків ставок" загальною площею 2,5354 га відсутня.

При цьому орган ДФС зазначає, що за оренду водойми "Верхній Бам", загальною площею 7,4646 га існує заборгованість, визначена розрахунково за період з 01.03.2016 по 28.02.2019 в сумі 42 277,91 грн.

В розрахунок включено нормативну грошову оцінку цієї ділянки зі змінами її у 2016-2017 роках, ставку орендної плати у розмірі 5% та визначено розмір орендної плати починаючи з 01.03.2016 по 28.02.2019.

Цей розрахунок відповідає вищезгаданим судом розпорядженням Монастирищенської райдержадміністрації та додаткам до Постанови КМУ № 1724 від 13.12.2006 "Деякі питання оренди земель".

Заперечення другого відповідача ФОП Безштанько М. Л. про те, що розрахункове визначення заборгованості з орендної плати є невірним, бо не було проведено документальної позапланової перевірки фіскальним органом для встановлення обставини неможливості користування водоймою "Верхній Бам" через відсутність притоку води, суд відхиляє.

У відповідності до положень чинного законодавства та умов договору оренди водойм від 15.03.2005 сплата орендної плати проводиться орендарем, як правило, щомісячно та не залежить від результатів його господарської діяльності.

Неможливість використання водойми може бути підставою для дострокового розірвання договору чи зміну його умов через істотну зміну обставин (ст. 652 ЦК України).

Також ст. 23 ЗУ "Про оренду землі" надає право орендарю вимагати відповідного зменшення орендної плати в разі, якщо стан орендованої земельної ділянки погіршився не з його вини.

Однак, достеменно знаючи про погіршення стану водойми "Верхній Бам" у певний період дії договору оренди водойм від 15.03.2005 відповідач ФОП Безштанько М.Л. не вчинив ніяких дій для захисту своїх майнових прав, а тому повинен сплачувати орендну плату у встановленому порядку та розмірі за весь період чинності договору.

Халаїдівська сільська рада Монастирищенського району також підтверджує наявність у відповідача ФОП Безштанько М.Л. заборгованості по орендній платі за водойму "Верхній Бам" у розмірі 42 277,91 грн. (а.с. 38).

Власних контрозрахунків по спірній заборгованості з орендної плати відповідач ФОП Безштанько М.Л. суду не подав.

Також вказаний орендар не заперечив і доводи прокуратури (які базуються на відомостях ГУ ДФС у Черкаській області) про те, що оскільки обидві водойми охоплені умовами одного договору від 15.03.2005 і за водойму "Бойків ставок" ФОП Безштанько М.Л. визнавав та декларував податкове зобов`язання по орендній платі з розміру 5% від її нормативної грошової оцінки, то ця ставка орендної плати правомірно застосовуються і до водойми "Верхній Бам", які знаходяться на одній території для проведення розрахунків по орендній платі.

У відповідності до ч. 4 ст. 165 ГПК України якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього.

Другий відповідач ФОП Безштанько М.Л. не заперечує проти застосованого прокурором порядку розрахунку орендної плати. Його заперечення зводяться лише до неправомірного нарахування орендної плати через неможливість використання водойми "Верхній Бам" (відсутність притоку води").

Статтею 13 Закону України "Про оренду землі" визначено, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (ст. 21 Закону України "Про оренду землі" ).

Відповідно до ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема із правочинів.

Відповідно до ч. 1 ст. 283 ГК України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності. Орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності (ч. 1 ст. 286 ГК України).

Статтею 526 ЦК України, ст. 193 ГК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідності до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з п. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Доказів сплати заборгованості по орендній платі другий відповідач суду не надав.

Тому вимога про стягнення з відповідача ФОП Безштанько М.Л . 42 277,91 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з водоймою "Верхній Бам", загальною площею 7,4646 га, кадастровий № :02:001:0663 в адміністративних межах с. Халаїдове Монастирищенського району, за межами населеного пункту згідно договору оренди водойм від 15.03.2005 за період з 01.03.2016 по 28.02.2019 року підлягає до повного задоволення.

Розрахунок цієї заборгованості є вірним.

Належність Халаїдівської сільської ради як позивача і одержувача спірних коштів по орендній платі учасниками справи не заперечується.

Чинним законодавством (ст.21 Закону України «Про оренду землі», ст.ст.96, 206 Земельного кодексу України, ст.288 Податкового кодексу України) передбачено, що використання землі в Україні є платним і землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

У відповідності до п. 6.1., 10.1.1, 265.1.3. та 14.1.147 Податкового Кодексу України податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

До місцевих податків відноситься плата за землю (у складі податку на майно), як обов`язковий платіж, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

Згідно п. 10.2., 10.5 Податкового кодексу України місцеві ради обов`язково установлюють єдиний податок та податок на майно (в частині транспортного податку та плати за землю). Зарахування місцевих податків та зборів до відповідних місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

Згідно ст. 33, 60, 61 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема, питання справляння плати за землю. Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема, на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси. Органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України.

Складання і виконання районних і обласних бюджетів здійснюють відповідні державні адміністрації згідно з Бюджетним кодексом України.

Отже, кошти від оренди земельних ділянок, надходять і зараховуються виключно до місцевих бюджетів за місцем знаходження земельної ділянки, а не до бюджету Монастирищенської районної державної адміністрації, хоча вона і виступила орендодавцем по договору оренди водойм від 15.03.2005.

В частині стягнення 5 748,75 грн. пені та 1 440,80 грн. як 3% річних суд прийняв відмову прокурора від позову (що не порушує прав учасників процесу. а позивачі не наполягали на вирішенні спору у його первісному вигляді), а тому в цій частині провадження слід закрити на підставі п.4) ч. 1 ст. 231 ГПК України.

Відповідно до п. "д" ч. 1 ст. 141 Земельного кодексу України підставою припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати.

Згідно ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно до ст. 32 Закону України "Про оренду землі" на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

У зв`язку з тим, що відповідач ФОП Безштанько М.Л. протягом 2016-2019 років неналежно виконує умови договору від 15.03.2005 - систематично не сплачує орендну плату і не заперечує цього, мають місце правові підстави для розірвання вказаного договору Оренди примусово, у судовому порядку в частині оренди водойми "Верхній Бам".

В добровільному порядку дане питання учасниками справи вирішено не було.

Відповідно до п. 38. Договору оренди водойм від 15.03.2005 дія цього договору припиняється шляхом його розірвання за рішенням суду на вимогу однієї із сторін внаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених Договором.

Згідно ст. 34 Закону України "Про оренду землі" у разі припинення або розірвання договору оренди земельної ділянки орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведених обставин, позовні вимоги щодо стягнення з відповідача ФОП Безштанько М.Л. на користь Халаїдівської сільської ради Монастирищенського району заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з водоймою "Верхній Бам", загальною площею 7,4646 га, кадастровий № :02:001:0663 в адміністративних межах с. Халаїдове Монастирищенського району, за межами населеного пункту згідно договору оренди водойм від 15.03.2005 за період з 01.03.2016 по 28.02.2019 року в розмірі 42 277, 91 грн. та розірвання договору оренди від 15.03.2005, що зареєстрований 24.03.2005 у Монастирищенському відділі ЧРФ ДП "Центр ДЗК при Держкомземі України" за № 01 в частині оренди земельної ділянки з водоймою "Верхній Бам", загальною площею 7,4646 га, кадастровий № :02:001:0663 в адміністративних межах с. Халаїдове Монастирищенського району, є обґрунтованими і підтверджуються матеріалами справи, тому підлягають задоволенню.

В решті вимог провадження у справі слід закрити через відмову прокурора від частини позовних вимог про стягнення пені та 3% річних за прострочення розрахунків по сплаті орендної плати.

У відповідності до ч. 9 ст. 129 ГПК України, враховуючи неправильні дії ФОП Безштанько М.Л. , які призвели до виникнення спору, з цього відповідача на користь прокуратури Черкаської області слід стягнути 3 842,00 грн. на відшкодування сплаченого судового збору повністю.

Керуючись ст. 231,238,240 ГПК України, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця Безштанько Михайла Леонідовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) на користь Халаїдівської сільської ради Монастирищенського району (ідентифікаційний код 35385172, Монастирищенський район, с. Халаїдове, вул. Незалежності, 1) --- 42 277,91 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з водоймою "Верхній Бам", загальною площею 7,4646 га, кадастровий № :02:001:0663 в адміністративних межах с. Халаїдове Монастирищенського району, за межами населеного пункту згідно договору оренди від 15.03.2005 за період з 01.03.2016 по 28.02.2019 року.

3. Розірвати укладений між Монастирищенською райдержадміністрацією та фізичною особою-підприємцем Безштанько Михайлом Леонідовичем договір оренди земельної ділянки від 15.03.2005, що зареєстрований 24.03.2005 у Монастирищенському відділі ЧРФ ДП "Центр ДЗК при Держкомземі України" за № 01 в частині оренди земельної ділянки з водоймою "Верхній Бам", загальною площею 7,4646 га, кадастровий № :02:001:0663 в адміністративних межах с. Халаїдове Монастирищенського району (за межами населеного пункту).

В решті вимог про стягнення пені та 3% річних провадження у справі закрити.

4. Стягнути з фізичної особи-підприємця Безштанько Михайла Леонідовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) на користь прокуратури Черкаської області (ідентифікаційний код 02911119, бул. Шевченка, 286 м. Черкаси) - 3 842,00 грн. на відшкодування сплаченого судового збору.

Накази видати.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду протягом 20 днів.

Повне судове рішення складено 25 серпня 2019

Суддя Н.М. Спаських