РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

27.08.2019Справа № 910/8135/19

Суддя Господарського суду міста Києва Босий В.П., розглянувши в письмовому провадженні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БМ Дистрибушн Плюс»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджи Сейвінг Солюшнз»

про стягнення 10 864,76 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «БМ Дистрибушн Плюс» (надалі - ТОВ «БМ Дистрибушн Плюс») звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджи Сейвінг Солюшнз» (надалі - ТОВ «Енерджи Сейвінг Солюшнз») про стягнення 10 864,76 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням зобов`язання щодо реєстрації податкової накладної на частину суми вартості товару поставленого на підставі договору поставки №1517/02/19 від 07.02.2019, у зв`язку з чим позивач заявляє про стягнення з відповідача штрафу у розмірі 10 864,76 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.06.2019 відкрито провадження у справі та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов та заперечень на відповідь на відзив, позивачу надано строк для подання відповіді на відзив.

Ухвала про відкриття провадження у справі була направлена на адресу місцезнаходження ТОВ «Енерджи Сейвінг Солюшнз» поштовим відправленням за №417, проте відправлення повернулось до суду із зазначенням причини повернення «не знайдено».

Вказане поштове відправлення було направлено за офіційною адресою місцезнаходження відповідача, яка міститься у ЄДР, та надавалась у ЄДР самим відповідачем, а відтак, неотримання відповідачем поштового відправлення за вказаною ним самим адресою є свідомим діянням (бездіяльністю) самого відповідача, тому всі несприятливі наслідки такого неотримання покладаються на нього самого.

В силу положення пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України день невдалої спроби вручення поштового відправлення за адресою відповідача, вважається днем вручення йому відповідної ухвали суду.

У даному випаду судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись, зокрема, з ухвалою суду від 24.06.2019 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Натомість, відзив на позовну заяву відповідачем не подано.

Будь-яких інших заяв, клопотань або заперечень від сторін не надходило.

Положеннями ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва встановив наступне.

07.02.2019 між ТОВ «Енерджи Сейвінг Солюшнз» (постачальник) та ТОВ «БМ Дистрибушн Плюс» (покупець) був укладений договір поставки №1517/02/19 (надалі - «Договір»), відповідно до п. 1.1 якого постачальник зобов`язується виготовити та поставити Бак 3м3, 72кВТ ТЕНи, надалі - товар, на умовах, обговорених у цьому договорі, а покупець зобов`язується прийняти і оплатити отриманий товар.

Згідно з п. 8.6 Договору постачальник зобов`язаний скласти податкову накладну та/або розрахунок корегування до податкової накладної згідно вимог п. 201.1 Податкового кодексу України, а також зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок корегування до податкової накладної в єдиному реєстрі податкових накладних з урахуванням граничних строків згідно п. 201.10 Податкового кодексу України: для податкових накладних / розрахунків корегування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладний / розрахунків корегування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Пунктом 8.7 Договору сторони домовились, що у випадку не здійснення постачальником реєстрації податкових накладних, а також розрахунку коригування до податкової накладної в разі зменшення суми вартості предмета договору, протягом строків у п. 8.6 договору, постачальник протягом 10 банківських днів з моменту пред`явлення покупцем мотивованої претензії зобов`язується відшкодувати покупцю грошові кошти в розмірі суми податку на додану вартість, на яку покупець не отримав кредит. У разі, якщо під час автоматизованого моніторингу в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється, постачальник зобов`язується протягом 15 календарних днів з дати отримання квитанції про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування, подати до контролюючого органу за основним місцем його обліку як платника податку, вичерпний перелік документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН (письмові пояснення та/або копії документів) відповідно до Податкового кодексу України. У випадку адміністративного та судового оскарження рішення комісії ДФС про відмову у реєстрації податкової накладної, після закінчення відповідного строку адміністративного та судового оскарження, постачальник протягом 10 (десяти) банківських днів з моменту пред`явлення покупцем мотивованої претензії зобов`язується відшкодувати покупцю грошові кошти в розмірі суми податку на додану вартість, на яку покупець не отримав податковий кредит. У разі порушення постачальником встановленого строку подання вичерпного переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, постачальник сплачує покупцю штраф в розмірі податкового кредиту, на який покупець мав би право, у разі реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН відповідно до вимог чинного законодавства України.

На виконання умов Договору відповідач поставив, а позивач прийняв товар на загальну суму 208 006,00 грн., що підтверджується видатковою накладною №4 від 05.03.2019, а також відповідач надав позивачу послуги з доставки товару на суму 8 160,00 грн., що підтверджується актом здачі-приймання робіт №1 від 05.03.2019.

В свою чергу, позивачем повністю оплачено поставлений на підставі Договору товар та надані послуги з доставки, що підтверджується платіжними дорученнями №847 від 01.03.2019 на суму 65 188,57 грн., № 67 від 21.02.2019 на суму 16 720,60 грн. на суму 16 720,60 грн., №811 від 12.02.2019 на суму 108 083,00 грн. та №76 від 05.03.2019 на суму 26 173,83 грн.

29.05.2019 позивач звернувся до відповідача з претензією №131, в якій зазначив про те, що ТОВ «Енерджи Сейвінг Солюшнз» не виконав свого зобов`язання щодо реєстрації податкової накладної за платіжним дорученням №847 від 01.03.2019 на суму 65 188,57 грн. та у відповідності з п.п. 8.6, 8.7 Договору просив сплатити штраф у розмірі 10 864,76 грн.

Спір у справі виник у зв`язку із порушенням, на думку позивача, зобов`язання щодо реєстрації податкової накладної за платіжним дорученням №847 від 01.03.2019 на суму 65 188,57 грн., у зв`язку з чим позивач заявляє про стягнення з відповідача штрафу у розмірі 10 864,76 грн.

Судом встановлено, що укладений Договір є змішаним договором, оскільки містить в собі елементи як договору поставки, так і договору надання послуг.

Згідно з ч. 2 ст. 628 Цивільного кодексу України сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

Згідно із ч. 1 ст. 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до ст. 201.10 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

З матеріалів справи вбачається, що платіжним дорученням №847 від 01.03.2019 позивач здійснив частину оплати вартості поставленого на підставі Договору товару у розмірі 65 188,57 грн., а тому відповідач мав зареєструвати податкову накладну на цю суму у Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.03.2019, проте така реєстрація так і не відбулась, факт чого не заперечується відповідачем.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно із статтями 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Матеріалами справи підтверджується факт не реєстрації податної накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних. Крім того, даний факт не заперечуються і самими відповідачем.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

29.05.2019 позивач звернувся до відповідача з претензією №131, в якій у відповідності з п.п. 8.6, 8.7 Договору просив сплатити штраф у розмірі 10 864,76 грн. протягом 10 банківських днів з моменту пред`явлення даної претензії.

Судом встановлено, що відповідач свого обов`язку щодо реєстрації податкової накладної не виконав, а тому дії відповідача є порушенням зобов`язання (ст. 610 Цивільного кодексу України), і він вважається таким, що прострочив (ст. 612 Цивільного кодексу України), відповідно є підстави для застосування встановленої законом відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 546 Цивільного кодексу України, виконання зобов`язання може забезпечуватись неустойкою, порукою, заставою, притриманням, завдатком.

Статтею 611 Цивільного кодексу України зазначено, що одним з наслідків порушення зобов`язання є оплата неустойки (штрафу, пені) - визначеної законом чи договором грошової суми, що боржник зобов`язаний сплатити кредитору у випадку невиконання чи неналежного виконання зобов`язання.

Частиною 2 ст. 549 Цивільного кодексу України встановлено, що штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Згідно з п. 8.7 Договору у випадку не здійснення постачальником реєстрації податкових накладних, а також розрахунку коригування до податкової накладної в разі зменшення суми вартості предмета договору, протягом строків у п. 8.6 договору, постачальник протягом 10 банківських днів з моменту пред`явлення покупцем мотивованої претензії зобов`язується відшкодувати покупцю грошові кошти в розмірі суми податку на додану вартість, на яку покупець не отримав кредит. У разі, якщо під час автоматизованого моніторингу в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється, постачальник зобов`язується протягом 15 календарних днів з дати отримання квитанції про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування, подати до контролюючого органу за основним місцем його обліку як платника податку, вичерпний перелік документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН (письмові пояснення та/або копії документів) відповідно до Податкового кодексу України. У випадку адміністративного та судового оскарження рішення комісії ДФС про відмову у реєстрації податкової накладної, після закінчення відповідного строку адміністративного та судового оскарження, постачальник протягом 10 (десяти) банківських днів з моменту пред`явлення покупцем мотивованої претензії зобов`язується відшкодувати покупцю грошові кошти в розмірі суми податку на додану вартість, на яку покупець не отримав податковий кредит. У разі порушення постачальником встановленого строку подання вичерпного переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, постачальник сплачує покупцю штраф в розмірі податкового кредиту, на який покупець мав би право, у разі реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН відповідно до вимог чинного законодавства України.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок, суд вважає за можливе стягнути з відповідача штраф за не реєстрацію податкової накладної у розмірі 10 864,76 грн.

За таких обставин суд приходить до висновку про повне задоволення позовних вимог та стягнення з ТОВ «Енерджи Сейвінг Солюшнз» на користь ТОВ «БМ Дистрибушн Плюс» штрафу у розмірі 10 864,76 грн.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 129, 232, 236-241, 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БМ Дистрибушн Плюс» задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджи Сейвінг Солюшнз» (03057, м. Київ, вул. Довженка, будинок 12-А, ідентифікаційний код 40222388) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БМ Дистрибушн Плюс» (03039, м. Київ, пр. Валерія Лобановського, будинок 119, приміщення 7, каб. №52; ідентифікаційний код 40109330) штраф у розмірі 10 864 (десять тисяч вісімсот шістдесят чотири) грн. 76 коп. та судовий збір у розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп. Видати наказ.

3. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.П. Босий