АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2019 року м. ОдесаСправа № 923/361/19
Південно-західним апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Аленіна О.Ю.

суддів: Лавриненко Л.В., Філінюка І.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Корса"

на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 25.06.2019

у справі №923/361/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП"

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Корса"

2) Приватного підприємства "Дніпровська компанія "Судосервіс"

про стягнення заборгованості в сумі 637 745,41 грн. за договором про надання транспортних послуг

та за зустрічним позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "КОРСА"

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП"

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "БРУКЛІН ГРУПП"

про визнання договору недійсним

ВСТАНОВИВ

У травні 2019 Товариство з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" (далі ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП") звернулося до господарського суду Херсонської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Корса" (далі ТОВ "Корса") та Приватного підприємства "Дніпровська компанія "Судосервіс" (далі ПП "Дніпровська компанія "Судосервіс") в якому просило стягнути солідарно з відповідачів на свою користь заборгованість за договором про надання транспортних послуг 549498 грн., пеню у розмірі 69176,53 грн., 19070,88 інфляційних втрат та три проценти річних.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 13.05.2019 відкрито провадження у справі.

У червні 2019 ТОВ "Корса" звернулося до Господарського суду Херсонської області із зустрічним позовом до ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" та Товариства з обмеженою відповідальністю "БРУКЛІН ГРУПП" (далі ТОВ "БРУКЛІН ГРУПП") в якому просило визнати недійсним договір про відступлення права вимоги від 08.04.2019 укладений між відповідачами.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 06.06.2019 прийнято для спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ТОВ "КОРСА" та визначено вимоги за зустрічним позовом об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

24.06.2019 Господарським судом Херсонської області отримано зустрічний позов ТОВ "Корса" до ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" та ТОВ "БРУКЛІН ГРУПП" про визнання недійсним п. 5.2. договору про надання транспортних послуг з перевезення вантажів територією України, укладеного між ТОВ "Корса" та ТОВ "БРУКЛІН ГРУПП".

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 25.06.2019 відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ "Корса" про поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви та повернуто зустрічну позовну заяву ТОВ "Корса" без розгляду.

В мотивах оскаржуваної ухвали суд першої інстанції пославшись на приписи ст.ст. 119, 180 ГПК України зазначив, що зустрічна позовна заява подана з порушенням строку встановленого ч. 1 ст. 180 ГПК України, в резолютивній частині зустрічної позовної заяви ТОВ "Корса" просить суд поновити строк для подачі зустрічної позовної заяви, однак позивачем не наведено та необґрунтовано причини пропуску строку.

Не погодившись із даною ухвалою ТОВ "Корса" звернулось до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить ухвалу Господарського суду Херсонської області від 25.06.2019 скасувати та постановити нову ухвалу про прийняття зустрічної позовної заяви.

Свої вимоги скаржник обґрунтовує тим, що оскаржувана ухвала прийнято з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Так апелянт зазначає, що судом першої інстанції при прийняті оскаржуваної ухвали не було враховано приписи ч.ч. 2, 3 ст. 180 ГПК України та не враховано того, що вимоги за первісним позовом та зустрічним позовом взаємопов`язані та задоволення зустрічного позову може виключити частково задоволення первісного позову, а тому є доцільним їх спільний розгляд.

До того ж, як вважає апелянт, місцевим господарським судом порушено приписи п.2 ч.5 ст. 174 ГПК України, яка визначає, що позовна заява повертається у разі порушення правил об`єднання позовних вимог. Проте, за твердженням скаржника, ТОВ "Корса" як позивачем за зустрічним позовом не порушено правил об`єднання позовних вимог.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 31.07.2019 відкрито апеляційне провадження у справі №923/361/19 за апеляційною скаргою ТОВ "Корса" на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 25.06.2019, визначено розгляд апеляційної скарги здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

09.08.2019 Південно-західним апеляційним господарським судом отримано відзив на апеляційну скаргу від ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" в якому товариство просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" вважає, що судом першої інстанції вірно встановлено пропуск ТОВ "Корса" строку на звернення із зустрічним позовом визначений ст. 180 ГПК України. При цьому, ТОВ "Корса" у зустрічному позові не навів жодних підстав для поновлення такого строку.

Посилання ТОВ "Корса" в апеляційній скарзі на порушення судом першої інстанції приписів ч. 2 ст. 180 ГПК України, на думку ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП", є безпідставними, з огляду на те, що в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції не досліджував і не встановлював обставини щодо прийняття зустрічного позову, не наводив відповідних мотивів неприйняття зустрічного позову та не ухвалював рішення щодо відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви.

Згідно з ч.13 ст.8 ГПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Відповідно до ч.7 ст.252 ГПК України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Згідно з ч.2 ст.270 ГПК України, розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Як вбачається з долучених до матеріалів справи рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення, копію ухвали суду апеляційної інстанції від 31.07.2019 про відкриття провадження у справі отримано ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" 06.08.2019, ТОВ "Корса" 09.08.2019, ТОВ "БРУКЛІН ГРУПП" 08.08.2019.

В ході апеляційного розгляду даної справи Південно-західним апеляційним господарським судом, у відповідності до п.4 ч.5 ст.13 ГПК України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строку, встановленого ч. 1 ст. 273 ГПК України. ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" скористалося своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції у відповідності до вимог ст.282 ГПК України, зазначає, що встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини даної справи є наступними.

У червні 2019 ТОВ "Корса" звернулось до Господарського суду Херсонської області з зустрічним позовом до ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" та ТОВ "БРУКЛІН ГРУПП" в якому просило, зокрема, поновити строк на подання зустрічної позовної заяви та визнати недійсним п. 5.2. договору про надання транспортних послуг з перевезення вантажів територією України, укладеного між ТОВ "Корса" та ТОВ "БРУКЛІН ГРУПП".

Відповідно до положень частини 1 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

За приписами ч.2 ст. 180 ГПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ч.2 ст.180 ГПК України).

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (ч.6 ст.180 ГПК України).

Статтею 113 ГПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно з ч. 8 ст.165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 9 ст. 165 ГПК України).

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 13.05.2019 відкрито провадження у справі та запропоновано відповідачам надати відзив на позову заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Колегія суддів зазначає, що отримані судом апеляційної інстанції матеріали оскарження ухвали не містять доказів отримання ТОВ "Корса" ухвали від 13.05.2019 про відкриття провадження у даній справі. В той же час, як зазначає відповідач у відзиві на позовну заяву, ТОВ "Корса" отримало ухвалу про відкриття провадження у справі - 20.05.2019, на підтвердження чого самим відповідачем надано роздруківку з сайту «Укрпошта» (зворотна сторона а.м.о. 76) тобто строк подання відзиву та відповідно зустрічного позову сплив 04.06.2019.

Матеріали оскарження ухвали свідчать, що ТОВ "Корса" відзив на позовну заяву подано 04.06.2019. В той же час, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження продовження судом першої інстанції процесуального строку, встановленого для подання відзиву на позов, в порядку передбаченому ч. ч. 2, 6 ст. 119 ГПК України.

За встановлених обставин зустрічний позов ТОВ "Корса" мав бути пред`явлений у строк до 04.06.2019, тобто у межах встановленого судом строку для подання відзиву на позовну заяву.

Проте, зустрічний позов був надісланий ТОВ "Корса" на адресу Господарського суду Херсонської області 19.06.2019 (а.м.о. 126).

Отже, відповідачем пропущено встановлений судом першої інстанції строк для пред`явлення зустрічного позову.

Відповідно до ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з приписами ч. ч. 1, 2 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення; встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Колегія суддів відзначає, що з правового контексту наведених норм вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити - з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає відновленню.

Як свідчить правовий аналіз норм чинного законодавства, суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не враховувати який вважалось би несправедливим та таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність відповідних обставин, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, що може використовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Судова колегія зазначає, що лише факт подання стороною клопотання про відновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

В прохальній частині зустрічного позову ТОВ "Корса" просило суд поновити строк на подання зустрічної позовної заяви (а.м.о. 105). Між тим, в доводах зустрічної позовної заяви не міститься жодного обґрунтування щодо поважності пропуску ТОВ "Корса" законодавчо визначеного строку на звернення до суду із зустрічним позовом. Не надано відповідачем й окремого клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову, яке б містило відповідні обґрунтування.

При цьому судова колегія зауважує, що ТОВ "Корса" скористалось своїм правом на подання зустрічного позову та у законодавчо визначений строк подало до суду першої інстанції зустрічний позов до ТОВ "СМАРТ ЛОГІСТИК ГРУПП" та ТОВ "БРУКЛІН ГРУПП" в якому просило визнати недійсним договір про відступлення права вимоги від 08.04.2019 укладений між відповідачами.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 06.06.2019 прийнято для спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ТОВ "КОРСА" та визначено вимоги за зустрічним позовом об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

Отже ТОВ "Корса" не було позбавлено можливості звернутись із зустрічним позовом у законодавчо визначений термін, а у разі пропуску такого строку клопотати про поновлення строку на подання зустрічного позову, навівши обґрунтовані підстави неможливості звернення у встановлені законом строки.

Судова колегія також відзначає, що положення ч.2 ст. 4 ГПК України гарантують відповідачу за первісним позовом право на звернення до господарського суду з позовом за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у загального порядку, і повернення судом першої інстанції зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням порядку, передбаченого ч.1 ст.180 ГПК України, не позбавляє відповідача за первісним позовом такого права на судовий захист.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France ЄСПЛ зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права". Як засвідчує позиція ЄСПЛ, основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і держава не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права.

Водночас, колегія суддів апеляційного господарського суду зауважує, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває у межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається зазначати підстави, однією з яких може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у справі за їх участю. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вжити заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (пункт 27 рішення від 26.04.2007 у справі "Олександр Шевченко проти України" (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02 та ухвала від 14.10.2003 у справі "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine), заява № 50966/99). Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду (пункт 42 рішення у справі "Пономарьов проти України", заява № 3236/03) (така ж правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.08.2018 у справі № 42/92-08).

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України"). Отже кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, і Господарським процесуальним кодексом України.

Колегія суддів не приймає до уваги твердження апелянта з приводу того, що вимоги за первісним позовом та зустрічним позовом взаємопов`язані та задоволення зустрічного позову може виключити частково задоволення первісного позову, а тому є доцільним їх спільний розгляд, оскільки в оскаржуваній ухвалі не досліджувалось питання щодо пов`язаності первісного та зустрічного позовів та доцільності їх спільного розгляду. Зустрічна позовна заява була повернута судом першої інстанції з підстав пропуску ТОВ "Корса" строку на звернення із зустрічною позовною заявою та відхиленням клопотання про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви.

Згідно з ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами розгляду даної справи колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що ухвала місцевого господарського суду від 25.06.2019 постановлена у відповідності до фактичних обставин, з дотриманням норм процесуального права і підстав для її зміни чи скасування не вбачається, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи та не спростовують висновків місцевого господарського суду, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладається на скаржника.

Керуючись статтями 269, 270, 275, 276, 281-284Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

Ухвалу Господарського суду Херсонської області від 25.06.2019 р. у справі №923/361/19 залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Постанова, згідно ст. 284 ГПК України, набуває законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках передбачених Господарським процесуальним кодексом України.

Датою ухвалення та складання повного тексту постанови є 30.08.2019.

Головуючий суддя Аленін О.Ю.

Суддя Лавриненко Л.В.

Суддя Філінюк І.Г.