ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"28" серпня 2019 р.Справа № 922/2946/17

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Прохорова С.А.

розглянувши матеріали справи

за позовомПублічного акціонерного товариства "Златобанк", м. Київ, 3-я особа що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, м. Київ третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Національний банк України, м. Київ
доТОВ фірма "Промімпекс", м. Харків третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - СТОВ "Зернова компанія "ХОРС", с. Погреби
про стягнення коштів
та за зустрічним позовом ТОВ фірми "Промімпекс", м. Харків
доПублічне АТ "Златобанк", м. Київ
про визнання кредитного договору недійсним
ВСТАНОВИВ:

До господарського суду Харківської області надійшла позовна заява ПАТ "Златобанк" від імені якого діє уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" про стягнення з ТОВ фірми "Промімпекс" заборгованості по сплаті процентів, пені та річних за кредитним договором №81/12-КL від 25.04.2012 року.

25.10.2017 до суду надійшла зустрічна позовна заява Відповідача по справі - Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Промімпекс" (вх. № 35147 від 25.10.2017) в якій відповідач просить суд визнати недійсним кредитний договір №81/12-КL від 25.04.2012 року, укладений між АТ "Златобанк" та ТОВ фірма "Промімпекс".

Ухвалою господарського суду Харківської області від 14.11.2017р. у справі №922/2946/17 позов Публічного акціонерного товариства "Златобанк" до ТОВ фірма "Промімпекс" залишено без розгляду; провадження по розгляду зустрічного позову ТОВ фірма "Промімпекс" до Публічного акціонерного товариства "Златобанк" припинено.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 09.08.2018 ухвалу господарського суду Харківської області від 14.11.2017р. у справі №922/2946/17 в частині залишення позову ПАТ "Златобанк" до ТОВ фірма "Промімпекс" без розгляду скасовано. Справу передано на розгляд до господарського суду Харківської області. В решті ухвалу господарського суду Харківської області від 14.11.2017р. у справі №922/2946/17 залишено без змін.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.08.2018 справу №922/2946/17 було передано до розгляду судді Прохорову С.А.

Ухвалою суду від 27.08.2018 було призначено справу № 922/2946/17 до розгляду в порядку загального позовного провадження. Розпочато у справі № 922/2946/17 підготовче провадження.

Ухвалою суду від 17.10.2018 було продовжено строки підготовчого провадження до 24.11.2018.

Ухвалою суду від 07.11.2018 було зупинено провадження по справі №922/2946/17 до остаточного вирішення спору у справі №826/2184/17.

Великою Палатою Верховного Суду 05.02.2019 року було прийнято постанову у справі 826/2184/17, якою остаточно вирішено спір у справі №826/2184/17.

Ухвалою суду від 16.04.2019 було поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 24.04.2019.

Ухвалою суду від 25.04.2019 було відмовлено в задоволенні клопотання Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (вх. № 7581 від 27.03.2019) про зупинення провадження у справі № 922/2946/17, закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 02.05.2019.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.05.2019 позов Публічного акціонерного товариства "Златобанк" до ТОВ фірма "Промімпекс" залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представника позивача в судове засідання.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.08.2019 ухвалу господарського суду Харківської області від 22.05.2019 р. у справі №922/2946/17 про залишення позову ПАТ "Златобанк" до ТОВ фірма "Промімпекс" без розгляду скасовано. Справу передано на розгляд до господарського суду Харківської області.

28.08.2019 р. по справі №922/2946/17 суддею Прохоровим С.А. було заявлено самовідвід від розгляду справи. Обґрунтовуючи заяву про самовідвід суддя зазнає, що у господарського суду Харківської області у цьому складі вже наявна сформована позиція відносно тих обставин, які стали підставою для залишення позову ПАТ "Златобанк" без розгляду. Однак, суд констатує, що здійснення розгляду справи за умов того, що учасники справи вбачають в діях судді Прохорова С.А. по дотриманню норм ГПК України, надмірно формальне застосування норм процесуального закону, бюрократичне їх застосування та вдавання до такого явища як "правовий пуризм", що призводить до порушення їх права на справедливий судовий розгляд, може викликати сумнів у неупередженості судді з боку учасників справи.

Викладені у апеляційній скарзі Національного банку України на ухвалу від 22.05.2019 по справі № 922/2946/17 та у відзиві Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на апеляційну скаргу НБУ обставини та доводи учасників справи, на думку судді Прохорова С.А., дають підстави вважати можливим виникнення у сторін та третіх осіб сумнівів у безсторонності цього складу суду, визначеного при первісному розподілі справи №922/2946/17.

Враховуючи вищенаведене, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, керуючись ст. 35, 38 ГПК України та з метою уникнення будь-яких сумнівів у сторін і третіх осіб в неупередженості складу суду, Прохоров С. А. вважав за необхідне заявити про самовідвід від розгляду справи №922/2946/17.

Згідно ст. 38 Господарського процесуального кодексу України, самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

У заяві про самовідвід зазначається, що Прохорову С.А. стало відомо про наявність підстави для заявлення самовідводу, лише після скасування ухвали господарського суду Харківської області від 22.05.2019 та повернення матеріалів справи №922/2946/17 р. 27.08.2019 до господарського суду Харківської області, тому заяву про самовідвід було подано не пізніше двох днів з дня, коли суддя дізнався про таку підставу.

Розглядаючи подану заяву про самовідвід судді Прохорова С.А., суд виходить з наступного.

Частиною 13 статті 32 ГПК України встановлено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суд враховує, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" від 3 травня 2007 року суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 9 січня 2013 року зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, п. п. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії").

Відповідно до рішення у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010 р., для забезпечення неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Тобто, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Наявність таких сумнівів може унеможливити повне виключення у стороннього спостерігача сумнівів щодо неупередженості зазначеного судді під час розгляду даної справи по суті та з огляду на необхідність забезпечення бездоганного авторитету суду у даній справі та судової влади в цілому зумовлюють необхідність задоволення заяви про самовідвід.

Враховуючи вищенаведене, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень Бангалорських принципів поведінки суддів, з метою уникнення будь-якого сумніву в сторін та третіх осіб у неупередженості суду при розгляді даної справи, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити заяву Прохорова С.А. про самовідвід від розгляду справи №922/2946/17.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву про самовідвід судді Прохорова С.А. від розгляду справи №922/2946/17.

Відвести суддю Прохорова С.А. від розгляду справи №922/2946/17.

Справу передати для здійснення повторного автоматизованого розподілу та заміни відведеного судді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 28.09.2019.

Суддя С.А. Прохоров