УХВАЛА

21 серпня 2019 року

м. Київ

Справа № 916/1057/18

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду

суддя-доповідач О. О. Мамалуй

розглянувши матеріали касаційної скарги товариства з обмеженою відповідальністю "Гаджибей"

на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.04.2019р.

у складі колегії суддів: А. І. Ярош - головуючий, С. І. Колоколов, Я. Ф. Савицький

за позовом Національного банку України

до товариства з обмеженою відповідальністю "Гаджибей"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк"

про звернення стягнення на предмет іпотеки

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Гаджибей" звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.04.2019р. у справі №916/1057/18.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не відповідає вимогам ст. ст. 288, 290 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 3 ст. 290 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

За приписом частини другої статті 91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Скаржником до касаційної скарги не додано ніяких документів на підтвердження повноважень представника ОСОБА_1.

В матеріалах справи №916/1057/18 наявна копія довіреності від 19.06.2019р. видана ТОВ "Гаджибей" на ОСОБА_1 , проте в тексті цієї довіреності зазначено, що надаються права для виконання представницьких функцій ОСОБА_2, а тому Верховний Суд не має змоги оцінити, чи може представник ОСОБА_1 подавати касаційну скаргу в інтересах скаржника - ТОВ "Гаджибей".

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Скаржником до касаційної скарги не додано доказів на підтвердження сплати судового збору.

Згідно з пп. 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01.01.2019р. встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 921,00 грн.

За ч. 2 ст. 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 290 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 1 ст. 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Скаржником оскаржується ухвала Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.04.2019р.

Як вбачається з штемпеля вхідної кореспонденції суду апеляційної інстанції касаційна скарга подана 19.06.2019р., тобто з пропуском двадцятиденного строку.

В касаційній скарзі скаржник ставить питання про поновлення строку на касаційне оскарження та зазначає, що інформацію про оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції було передано представнику товариства із запізненням у зв`язку з великим обсягом кореспонденції.

Проте, Верховний Суд не може визнати зазначені скаржником причини пропуску строку на касаційне оскарження поважними.

Згідно з ч. 3 ст. 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Частиною 5 ст. 292 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання про залишення касаційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом десяти днів з дня надходження касаційної скарги.

Верховний Суд вважає за необхідне надати скаржнику строк для усунення зазначених вище недоліків, а саме для надання суду заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав його пропуску, надання документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 921,00 грн. та доказів на підтвердження належних повноважень представника скаржника ОСОБА_1.

Керуючись ст. ст. 174, 233, 234, 235, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ТОВ "Гаджибей" на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.04.2019р. у справі №916/1057/18 залишити без руху.

2. Надати ТОВ "Гаджибей" строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Попередити ТОВ "Гаджибей" про те, що неусунення недоліків скарги протягом установленого строку є підставою для її повернення скаржнику або для відмови у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду О. О. Мамалуй