РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

01.08.2019Справа № 910/2595/19

Господарський суд міста Києва у складі судді ДЖАРТИ В. В., розглянувши без виклику (повідомлення) представників сторін у порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Київська комунальна компанія"

до Приватного акціонерного товариства "Енергополь-Україна"

про стягнення 76 904,00 грн,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Київська комунальна компанія" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Енергополь-Україна" про стягнення 76 904,00 грн, з яких 27 193,93 грн - основний борг та 49 710,49 грн - штрафні санкції, що складаються з 3 083,47 грн 3% річних, 13 629,16 грн інфляційних втрат та 32 997,44 грн пені.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором № 12/003 від 01.10.2012 про надання послуг з управління в частині повної та своєчасної оплати витрат, пов`язаних з управління об`єктом.

Ухвалою Господарського суд міста Києва від 01.02.2019 відкрито провадження у справі № 910/2595/19, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання) та визначено сторонам строки для надання відзиву, відповіді на відзив, заперечень на відповідь на відзив.

25.03.2019 до відділу автоматизованого документообігу, моніторингу виконання документів (канцелярії) суду надійшов відзив на позовну заяву в якому відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог.

Приймаючи до уваги, що позивач у строк, встановлений частиною 1 статті 251 ГПК України та ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.03.2019, не подав до суду відповіді на відзив, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, за висновками суду, справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 2 статті 178 ГПК України.

Будь яких заяв, клопотань з процесуальних питань або заперечень від сторін не надходило.

Згідно з частиною 4 статті 240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Приписами статті 248 ГПК України передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ

01.10.2012 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Київська комунальна компанія» (далі - позивач, управитель) та Приватним акціонерним товариством «Енергополь-Україна» (далі - балансоутримувач, відповідач) укладено договір про надання послуг з управління №12/003 (далі - договір) за умовами якого управитель зобов`язався надати балансоутримувачу послуги у об`єкті, який перебуває на балансі балансоутримувача, а балансоутримувач доручив управителю відрахувати належну йому плату від загальної суми оплати за житлово-комунальні послуги, яка надійшла від мешканців об`єкту, а також відшкодувати здійснені ним необхідні витрати, пов`язані з управлінням об`єктом, у разі, коли управитель отримав згоду балансоутримувача на такі витрати (пункт 2.1 договору).

У пункті 2.2 договору сторони погодили, що у разі коли згідно з договором управителю доручається виконання не всіх функцій з управління об`єктом, решту функцій балансоутримувача виконує самостійно. Балансоутримувач може залучити до виконання додаткових функцій управителя, але при цьому він оплачує додатково надані управителем послуги за окремо узгодженими та оформленими додатками до договору цінами та тарифами. Перелік функцій з управління об`єктом, які балансоутримувач доручає виконувати управителю, визначено Додатком №1 до цього договору.

Відповідно до умов зазначеного договору, Балансоутримувач Об`єкту - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом - Приватне акціонерне товариство «Енергополь-Україна».

Управитель - особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління Об`єктом і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору - Товариство з обмеженою відповідальністю «Київська комунальна компанія».

Управління - дії, спрямовані на забезпечення сталого функціонування Об`єкту відповідно до їх цільового призначення і збереження їх споживчих якостей, а також на організацію забезпечення потреби мешканців Об`єкту в отриманні житлово-комунальних послуг відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил.

Об`єкт управління - група будинків і споруд, які становлять цілісний майновий комплекс, разом з прилеглими до них прибудинковими територіями за адресою: м . Київ, вул. Ю. Кондратюка, 1-7, що надаються в управління.

Згода - ненадання заперечень з боку Балансоутримувача щодо умов цього Договору упродовж 30 днів або іншого встановленого Договором терміну.

Відповідно до пункту 7.1 договору, сторони погодилися, що Балансоутримувач оплачує надані Управителем Послуги за нежитлові приміщення і квартири з покупцями яких не підписано Акти прийому-передачі цих приміщень та квартир - щомісяця, в межах встановленого та затвердженого тарифу послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з розрахунку загальної площі таких приміщень і квартир.

Пунктом 8 даного Договору передбачено, що оплата послуг за кожен розрахунковий період здійснюється (платежі вносяться) не пізніше 20 числа місяця наступного за звітним .

На даний час, відповідно до Розрахунку заборгованості, яку Позивач додав до позовної заяви, з боку ПрАТ «Енергополь-Україна» перед ТОВ «Київська комунальна компанія» виникла заборгованість за надання зазначених послуг за адресою: м. Київ, вул. Ю. Кондратюка, 5 на суму 27 193,93 грн, за період листопад-грудень 2018 року.

Водночас, з наданої у відзиві відповідачем належним чином завіреної копії Протоколу про зарахування зустрічних вимог від 31.03.2019, підписаного позивачем та відповідачем без жодних зауважень вбачається досягнення сторонами домовленості про зарахування зобов`язання зустрічних однорідних вимог (у тому числі і Договір про надання послуг з управління № 12/003 від 01.10.2012) між ТОВ «Київська комунальна компанія» та ПрАТ «Енергополь-Україна» на суму 3 198 491,99 грн. В результаті заліку зустрічних вимог, заборгованість ТОВ «Київська комунальна компанія» перед ПрАТ «Енергополь-Україна» за зазначеним договором складає 1 754 697,10 грн в т.ч. ПДВ 292 449,52 грн.

Згідно зі статтею 601 ЦК України зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї зі сторін.

Недопустимість зарахування зустрічних вимог визначено статтею 602 ЦК України, відповідно до положень якої не допускається зарахування зустрічних вимог про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю; про стягнення аліментів; щодо довічного утримання (догляду); у разі спливу позовної давності; за зобов`язаннями, стороною яких є неплатоспроможний банк, крім випадків, установлених законом; в інших випадках, встановлених договором або законом.

Зі змісту положень статті 601 Цивільного кодексу України та статті 203 Господарського кодексу України припинення зобов`язання зарахуванням означає відсутність предмета спору за умови, що між сторонами не залишилося спірних (неврегульованих) питань щодо змісту, умов виконання та розміру зобов`язань. Припинення зобов`язання зарахуванням можливе лише за умов однорідності та безспірності зустрічних вимог сторін. І у випадку, коли такі вимоги не є безспірними, відповідний спір має бути вирішений у судовому порядку з дотриманням вимог процесуального закону.

Отже вимоги, які можуть підлягати зарахуванню, мають відповідати таким умовам: 1) бути зустрічними (кредитор за одним зобов`язанням є боржником за іншим, а боржник за першим зобов`язанням є кредитором за другим); 2) бути однорідними (зараховуватися можуть вимоги про передачу речей одного роду, у зв`язку з чим зарахування як спосіб припинення зазвичай застосовується до зобов`язань по передачі родових речей, зокрема, грошей). Правило про однорідність вимог розповсюджується на їх правову природу, але не стосується підстави виникнення такої вимоги. Отже допускається зарахування однорідних вимог, які випливають з різних підстав (різних договорів тощо); 3) строк виконання таких вимог настав, не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги.

Зарахування зустрічних однорідних вимог є способом припинення одночасно двох зобов`язань, в одному із яких одна сторона є кредитором, а інша - боржником, а в другому - навпаки (боржник у першому зобов`язанні є кредитором у другому). Допускаються випадки, так званого часткового зарахування, коли одне зобов`язання (менше за розміром) зараховується повністю, а інше (більше за розміром) - лише в частині, що дорівнює розміру першого зобов`язання. В такому випадку зобов`язання в частині, що залишилася, може припинятися будь-якими іншими способами.

Наслідком здійснення такого правочину є припинення як обов`язку заявника перед адресатом, так і обов`язку адресата перед заявником з моменту здійснення заяви про зарахування, що зумовлює необхідність визначення заявником тих вимог до нього, які відповідають вказаним вище умовам.

Статтею 602 ЦК України передбачено, що не допускається зарахування зустрічних вимог: 1) про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, 2) про стягнення аліментів, 3) щодо довічного утримання (догляду), 4) у разі спливу позовної давності, 4-1) за зобов`язаннями, стороною яких є неплатоспроможний банк, крім випадків, установлених законом, 5) в інших випадках, встановлених договором або законом.

При цьому грошові вимоги мають розглядатися як однорідні у силу недиференційованості грошей як предмета виконання зобов`язань. Гроші як предмет задоволення майнової вимоги мають ознаку замінності, еквівалентності та інші властивості, що дозволяють проводити обмін та інші операції з грошами. Отже, вимога про сплату грошей за загальним правилом є однорідною із іншою вимогою про сплату грошей.

Суд зазначає, що частина 4-1 статті 601 Цивільного кодексу України передбачає спірне зарахування лише у випадках, встановлених законом.

Отже, за правовою природою припинення зобов`язання зарахуванням зустрічної вимоги є односторонньою угодою, яка оформляється заявою однієї сторони. Якщо друга сторона не погоджується з проведенням зарахування, вона вправі на підставі статті 16 Цивільного кодексу України та статті 20 Господарського кодексу України звернутися за захистом своїх охоронюваних законом прав до господарського суду і спір підлягає вирішенню по суті з урахуванням усіх матеріалів і обставин справи.

Судом встановлено, що Протокол про зарахування зустрічних вимог від 31.03.2019 (далі - Протокол), відповідно до якого наявна заборгованість ТОВ «Київська комунальна компанія» перед ПрАТ «Енергополь-Україна» складено після періоду, за який на думку позивача, у відповідача виникла заборгованість за договором про надання послуг з управління № 12/003 від 01.10.2012. Зі змісту Протоколу вбачається, що в результаті проведеного між сторонами заліку зустрічних вимог відповідач не має заборгованості перед позивачем, а сам Протокол не змінює умови, зокрема, Договору та не припиняє, не змінює зобов`язання за іншими правочинами між сторонами. Протокол підписано директорами позивача та відповідача та скріплено відтисками печаток сторін. Жодних доказів оскарження та/або скасування зазначеного Протоколу матеріали справи не містять та сторонами не надано.

З огляду на викладене вище, суд погоджується з твердженням відповідача про необґрунтованість позовних вимог щодо стягнення заборгованості на користь позивача та вбачає, що зазначені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Позовні вимоги про стягнення з відповідача штрафних санкцій не підлягають задоволенню з огляду на недоведеність наявності заборгованості, на яку було здійснено нарахування таких санкцій.

Приписами статей 76-77 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з приписами статей 78-79 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Київська комунальна компанія" до Приватного акціонерного товариства "Енергополь-Україна" про стягнення 76 904,00 грн.

Відповідно до приписів статті 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Київська комунальна компанія" до Приватного акціонерного товариства "Енергополь-Україна" про стягнення 76 904,00 грн відмовити.

2. Судові витрати, пов`язані з розглядом даної справи, покладаються на Товариство з обмеженою відповідальністю "Київська комунальна компанія".

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ