ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

15 серпня 2019 року м. Черкаси справа № 925/916/17

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Спаських Н.М., із секретарем судового засідання Волна С.В., за участі представників сторін:

від позивача: Карачун Н.М. - адвокат;

від відповідача: Беленкова В.В. - адвокат, за ордером;

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" в особі Філії "Центр метрології та газорозподільних систем" Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" (м. Київ) до публічного акціонерного товариства "По газопостачанню та газифікації "Черкасигаз" (м. Черкаси) про визнання договору укладеним

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" в особі Філії "Центр метрології та газорозподільних систем" Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" до Публічного акціонерного товариства "По газопостачанню та газифікації "Черкасигаз" про визнання договору на експлуатацію газорозподільної системи та її об`єктів укладеним на умовах позивача, викладених у позовній заяві.

Після скасування судових рішень у справі справа повторно розглядається за правилами загального позовного провадження. Строк підготовчого провадження до 28 серпня 2019.

Судове засідання у справі для представника позивача проводиться в режимі відеоконференції.

У відповідності до п10) ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

У справу позивачем подано заяву від 23.07.2019 про залучення в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Міністерство юстиції України та додаткові обгрунтування до цієї заяви від 14.08.2019.

В засіданні представник позивача просить заяву про залучення третьої особи задовольнити з підстав, що суперечності між окремими положеннями Кодексу ГРМ, змістом договорів, наведених у додатках 3-5 до Кодексу ГРМ і змістом права власності позивача на газопроводи вже були предметом юридичної експертизи Міністерства юстиції України. Мін`юст у відповідності до своїх повноважень проводить правову експертизу нормативно-правового акту, що підлягає державній реєстрації, на відповідність його Конституції та законодавству України. За певних обставин така реєстрація може бути скасована. За участі Мін`юсту та НКРЕКП, Антимонопольного комітету, НАК "Нафтогаз України" , ПАТ "Укртрансгаз" проведено нараду щодо розбіжностей правового регулювання укладення договорів між власниками об`єктів ГРМ та операторами ГРМ. Мін`юст висловив власну точку зору з приводу виду договорів, наведених у додатках 3-5 до Кодексу ГРС, склав таблицю цих розбіжностей, яка додана позивачем у справу. Позивач вважає, що його позиція та позиція Мін`юсту зі спірних питань при укладенні між сторонами договору на експлуатацію газорозподільної системи та її об`єктів є спільною та допоможе позивачу довести обґрунтованість позовних вимог.

Представник відповідача просить у задоволенні заяви про залучення третьої особи відмовити, оскільки на безпосередні права та обов`язки Міністерства юстиції України щодо сторін спору судове рішення у справі не вплине.

Заслухавши доводи та заперечення представників сторін з приводу залучення до участі у справі третьої особи судом встановлено наступне:

У відповідності до ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Предметом спору у справі є визнання укладеним договору на експлуатацію газорозподільної системи та її об`єктів на умовах позивача в редакції, наведеній у позовній заяві. Спірними питаннями, зокрема, є можливість сторонам відступити від умов форми цього договору, наведеного у додатку № 3 до Кодексу ГРМ (чи є цей договір типовим ?), а також на яких умовах повинно бути передано майно позивача відповідачу в рамках виконання умов спірного договору.

В постанові Верховного Суду від 31.05.2019 по даній справі зроблено висновки про те, що майно, набуте позивачем в ході здійснення ним господарської діяльності, не може вважатися державним майном за формою власності. Позовна вимога стосується укладення договору, який є обов`язковим до укладення в силу спеціального закону. Свобода дій позивача та відповідача як суб`єктів природних монополій з транспортування і розподілу природного газу трубопроводами є обмеженою державою для досягнення суспільних інтересів. Затверджений НКРЕКП Кодекс ГТС є обов`язковим для виконання всіма операторами газорозподільних систем. Цим Кодексом ГТС передбачено обов`язкове укладення трьох видів договорів (експлуатації, господарського віддання або користування чи про передачу газорозподільних систем у власність оператору ГРМ) з обов`язковим дотриманням форми таких договорів. яка визначена у додатках 3-5 до Кодексу ГРС. Предметом спірного договору є не тільки майно (трубопровід, який передається в експлуатацію), але і основні умови щодо його використання в ході виробничої діяльності, що охоплюються поняттям "експлуатації" та визначені додатком № 3 до Кодексу ГРС.

Позивач в обґрунтування свого клопотання про залучення третьої особи вказує, що суперечності між окремими положеннями Кодексу ГРС, змістом договорів, які наведені у додатках 3-5 до цього Кодексу і змістом права власності позивача на газопроводи вже були предметом юридичної експертизи Міністерства юстиції України. Правова позиція Мін`юсту (а.с. 185-189 том 3) полягає в тому, що договори, наведені у додатках 3-5 до Кодексу ГРС не є типовими, наведені лише як зразок, а тому сторонам справи не забороняється змінювати зміст таких договорів. Однак Мін`юст також вважає, що питання обов`язковості передачі об`єктів ГРМ операторам ГРМ на праві господарського відання /експлуатації/користування на підставі договорів, затверджених НКРЕКП потребують додаткового регулювання. Одним із шляхів врегулювання є внесення змін до Кодексу ГРС.

За доводами позивача розбіжності між нормативно-правовими актами НКРЕКП, положеннями Кодексу ГРС та правом власності позивача на об`єкти ГТС так і залишилися не врегульованими. Без такого нормативного врегулювання право власності позивача знаходиться під загрозою порушення, а сам Кодекс ГРС зараз не відповідає ст. 13 Конституції України, ст. 5 Господарського Кодексу України, ст. 1 Протоколу № 1 Конвенції про захист людини та основоположних свобод.

У відповідності до ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У відповідності до п. 4, 9 Положення Про Міністерство юстиції України, що затверджене постановою КМУ від 2 липня 2014 р. N 228, Мін`юст відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, :

1) розробляє проекти законів та інших нормативно-правових актів;

2) розробляє пропозиції щодо вдосконалення законодавства та подає їх в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів України;

8) здійснює державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, а також інших органів, акти яких відповідно до законодавства підлягають державній реєстрації;

9) скасовує рішення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших центральних та місцевих органів виконавчої влади, а також інших органів, акти яких відповідно до законодавства підлягають державній реєстрації.

Мін`юст під час виконання покладених на нього завдань взаємодіє з іншими державними органами, допоміжними органами і службами, утвореними Президентом України та тимчасовими консультативними, дорадчими та іншими допоміжними органами, утвореними Кабінетом Міністрів України, органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, профспілками та організаціями роботодавців, відповідними органами іноземних держав і міжнародних організацій, а також підприємствами, установами та організаціями.

З матеріалів справи вбачається, що станом на час розгляду справи Міністерство юстиції України вже знаходиться у процедурі вжиття заходів до врегулювання виявлених розбіжностей між нормативно-правовими актами НКРЕКП (яким затверджено Кодекс ГТС) та положеннями іншого чинного законодавства, яким регулюється право власності позивача на об`єкти ГТС та обов`язковість укладення певних видів господарських договорів, результатом чого може стати, зокрема, зміна законодавства із приведенням його до належного узгодження, або скасування реєстрації певних нормативно-правових актів, якими врегульовано взаємовідносини сторін спору у справі.

Завдання і повноваження Міністерства юстиції України, передбачені Положенням, що затверджено постановою КМУ від 2 липня 2014 р. N 228, спрямовані на забезпечення правого порядку в Україні та на захист прав всіх суб`єктів цивільно-правових та господарських відносин, які регулюються державою.

Тому в ході розгляду справи суду слід буде проаналізувати всі позиції сторін по суті спору, в т.ч. і Міністерства юстиції України, на які спирається позивач. Участь у справі Міністерства юстиції України як третьої особи сприятиме всебічному дослідженню всіх аспектів стосунків сторін, а рішення у справі з висновками суду з питань розбіжностей та недоліків правового регулювання взаємовідносин сторін впливатиме на визначені чинним законодавством права та обов`язки Міністерства юстиції України щодо вжиття заходів по вдосконаленню та узгодженню між собою актів чинного законодавства для захисту прав та інтересів обох сторін справи.

Вказані обставини є підставою для задоволення клопотання позивача та для залучення до участі у справу Міністерства юстиції України в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

За правилами чинного ГПК України залучення до участі у справі третьої особи не змінює підсудність спору.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 183 ГПК України залучення до участі у справі третьої особи є підставою для відкладення підготовчого засідання в межах строку підготовчого провадження.

У відповідності до п. 12, 13) ч. 2 ст. 182 ГПК України суд в ході підготовчого засідання встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення, пояснень третіх осіб.

У відповідності до п.3) ч. 2 ст. 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання зокрема, у випадках, коли питання, визначені ч. 2 ст. 182 ГПК України не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Отже, засідання слід відкласти.

Керуючись ст. 50, 182,183 ГПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача від 23.07.2019 про залучення третьої особи - задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Міністерство юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, 13).

Зобов`язати позивача направити залученій третій особі копію позовних матеріалів і надати суду про це докази.

Відкласти підготовче засідання у справі на 9 год. 00 хв. 27 серпня 2019 року. Засідання провести в приміщенні господарського суду Черкаської області, м. Черкаси, бул. Шевченка, 307.

Встановити третій особі строк до наступного засідання у справі на подання пояснення третьої особи по суті спору, яке слід завчасно направити сторонам та суду.

Повідомити сторони та третю особу про час і дату наступного засідання у справі. Явку в засідання повноважних представників визнати не обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення.

Суддя Н.М. Спаських