РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

07.08.2019Справа № 910/6413/19

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді: Ломаки В.С.,

за участю секретаря судового засідання: Новіченко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»

до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-14»

про стягнення 43 072, 68 грн.,

Представники сторін:

від позивача: Кирищук В.П. - довіреність № 19102019 від 02.01.2019;

від відповідача: Ковальчук Р.П. - керівник.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-14» (далі - відповідач) про стягнення 43 072, 68 грн.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що уповноваженими представниками позивача було виявлено самовільне підключення відповідачем електроустановок, струмоприймачів, або електропроводки до електричної мережі позарозрахунковими засобами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, з метою безоблікового споживання електроенергії, про що складено відповідний акт. Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду акту вирішено провести згідно з п. 2.9 за формулою 2.7. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією за період з 12.12.2018 по 26.12.2018 на суму 43 072, 68 грн. Для сплати нарахованої суми за самовільно спожиту енергію позивачем виставлено відповідачу рахунок, який останнім оплачений не був. У зв`язку з цим позивач вирішив звернутись до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 24.05.2019 відкрито провадження у справі № 910/6413/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, судове засідання призначено на 19.06.2019 року.

18.06.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого відповідач проти задоволення позову заперечує, оскільки як вбачається з Акту № 52807 від 26.12.2017 «самовільні підключення» були підключеннями інтернет-провайдерів та компанії, що надає послуги з обслуговування домофону у будинку. Як наслідок, відповідач стверджує, що не співвласники будинку здійснювали самовільні підключення до електромережі, а треті особи, що прямо встановлено інспектором ПАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Також, відповідач вказує на те, що відповідно до наявних у нього договорів про надання інформаційно-телекомунікаційних послуг саме оператори телекомунікаційних мереж зобов`язані за окремими договорами сплачувати вартість електричної енергії, необхідної їм для якісного надання телекомунікаційних послуг для потреб співвласників будинку. Таким чином, відповідач вважає, що він не може бути відповідальним за самовільне підключення до електромереж надавачами інформаційно-телекомунікаційних послуг, які повинні мати напряму оформлені правовідносини з постачальником електричної енергії.

При цьому, відповідач зазначає, що в акті від 26.12.2018 представниками позивача не деталізовано, які з кабелів яких провайдерів були самовільно підключені, тоді як відповідач такою інформацією не володіє.

Разом з тим, відповідач посилається на те, що він не був запрошений на засідання комісії з розгляду акту, що відбулось у святковий, вихідний день 07.01.2019, у зв`язку з чим він був позбавлений можливості обґрунтувати свою позицію щодо відповідних підключень.

Крім того, відповідач зазначає, що згідно з актом розмежування балансової належності з ТОВ «Центр «Цифрал-Сервіс» відповідальність за належну експлуатацію домофонного обладнання, в тому числі згідно з правилами користування електричною енергією, є обов`язком ТОВ «Центр «Цифрал-Сервіс», яке відповідно до укладеного між ним та позивачем договору було зобов`язано самостійно сплачувати вартість електричної енергії.

Підсумовуючи вищевикладене відповідач стверджує, що не вбачає своєї вини у порушенні будь-яких зобов`язань перед позивачем, тоді як останній необґрунтовано переклав свою вину на відповідача, не намагаючись розібратись у суті правовідносин, які виникли між позивачем, ТОВ «Центр «Цифрал-Сервіс» та інтернет-провайдерами (ПАТ «Київстар», ТОВ «Київські телекомунікаційні мережі», ФОП Грицун С.В. , ТОВ «Ланет Телеком»).

Одночасно з відзивом на позов відповідачем було подано клопотання про витребування додаткових доказів у справі. А саме витребувати у позивача інформацію, чи були укладені на час здійснення перевірки 26.12.2018 договори на постачання електричної енергії між позивачем та ПАТ «Київстар», ТОВ «Київські телекомунікаційні мережі», ФОП Грицун С.В. , ТОВ «Ланет Телеком» для потреб обслуговування телекомунікаційного обладнання у будинку на вулиці Маршала Тимошенка , 13 , а також надати копії таких договорів (за наявності).

У судовому засіданні 19.06.2019 року судом було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про витребування додаткових доказів у справі, оскільки воно подане з порушенням пунктів 4, 5 частини 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

У судовому засіданні 19.06.2019 року суд, керуючись частиною 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України, оголосив перерву до 10.07.2019 року.

26.06.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано відповідь на відзив, відповідно до змісту якої вказує на те, що викладені відповідачем у відзиві на позов аргументи є безпідставними.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.07.2019 у судовому засіданні оголошено перерву до 16.07.2019 року.

10.07.2019 року на електронну пошту господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача про залучення до участі у справі в якості співвідповідачів ПАТ «Київстар», ТОВ «Київські телекомунікаційні мережі», ФОП Грицун Сергія Вікторовича , ТОВ «Ланет Телеком» та ТОВ «Центр Цифрал-Сервіс».

Клопотання аналогічного змісту було подано представником відповідача 11.07.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва.

12.07.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано заяву про виправлення описки у пункті 4 резолютивної частини позовної заяві, відповідно до змісту якої позивач просить суд вважати вірним цей пункт в наступній редакції: «Судовий збір прошу зарахувати на поточний рахунок позивача № НОМЕР_1 у ПАТ «ПУМБ» м. Київ, МФО 334851, Одержувач ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», ».

16.07.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подані заперечення на відповідь на відзив, відповідно до змісту якого вказує на те, що самовільне підключення електроустановок до електричної мережі житлового будинку № 13 по вулиця Маршала Малиновського у місті Києві були здійснені інтернет-провайдерами та компанією, що надає послуги з обслуговування домофону у будинку. За таких обставин відповідач вважає, що він не може нести відповідальність за зобов`язаннями вказаних осіб.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 16.07.2019 року клопотання Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-14» про залучення до участі у справі в якості співвідповідачів ПАТ «Київстар», ТОВ «Київські телекомунікаційні мережі», ФОП Грицун Сергія Вікторовича , ТОВ «Ланет Телеком» та ТОВ «Центр Цифрал-Сервіс» залишено без розгляду.

У судовому засіданні 16.07.2019 оголошено перерву до 23.07.2019 року.

22.07.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

У судовому засіданні 23.07.2019 року оголошено перерву до 06.08.2019 року.

02.08.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано клопотання про закриття провадження у справі, а також додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

У судовому засіданні 06.08.2019 року оголошено перерву до 07.08.2019 року.

07.08.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

Представник позивача у судовому засіданні 07.08.2019 року підтримав подане ним клопотання про закриття провадження у справі, у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Представник відповідача у судовому засіданні 07.08.2019 року також просив клопотання позивача задовольнити та закрити провадження у даній справі.

У судовому засіданні 07.08.2019 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

20 травня 1997 року між Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», що була перейменована на Публічне акціонерне товариство «Київенерго», правонаступником якої є Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (позивач) та Житлово-будівельним кооперативом «Арсеналець-14» (далі - відповідач) було укладено договір на використання електричної енергії № 767, що був переукладений 20.05.2010 року відповідно до Додатку 1 до договору від 20.05.1997 у новій редакції.

Відповідно до пункту 1 Договору позивач продає електричну енергію відповідачу для забезпечення потреб електроустановок відповідача за об`єктами відповідача згідно з умовами цього Договору та Додатків до Договору, що є його невід`ємною частиною, а відповідач оплачує позивачу вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та Додатків до Договору, що є його невід`ємною частиною.

Пунктом 2 Договору передбачено, що під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, не обмовлених цим Договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією, затвердженими в установленому порядку.

За умовами пункту 4.2.3. Договору відповідач сплачує позивачу вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 № 782/12656 за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій відповідача:

- Самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- Пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб із засобів обліку;

- Споживання електроенергії поза засобами обліку;

- За інших умов, визначених Методикою.

26 грудня 2018 року уповноваженими представниками позивача, в присутності представника відповідача - коменданта Бабіна Миколи Михайловича , було зафіксовано порушення відповідачем вимог пунктів 3.1.9., 5.5.5. ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, або електропроводки до електричної мережі (стояків) у будинку № 13 по вулиці Маршала Тимошенка у місті Києві позарозрахунковими засобами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку з метою без облікового споживання електроенергії, про що складено Акт № 52807, підписаний представником відповідача Ковальчук Р.Д.

У вищевказаному акті зазначено, що комісія з розгляду складеного акта буде проводити засідання 08.01.2019 року за адресою: місто Київ, вулиця Новокостянтинівська, 1-А.

В цей же день, представниками позивача було складено Акт про усунення порушень ПРРЕЕ № 52807.

На засіданні комісії 08.01.2019 року було прийнято рішення, оформлене Протоколом № 20, про відкладення розгляду акту про порушення № 52807 від 26.12.2018 на 23.01.2019 о 13:30 год., у зв`язку з необхідністю додаткового аналізу матеріалів.

Представник відповідача Ковальчук Р.Д. із вищевказаним протоколом був ознайомлений 08.01.2019, про що свідчить його підпис.

Відповідно до протоколу засідання комісії по розгляду акту № 176 від 23.01.2019 вирішено провести нарахування згідно з пунктами № 2.9. за формулою № 2.7. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ за потужністю 100,98 кВт (визначеною згідно площі перерізу проводів (кабелів), яким виконано приєднання сумарно по сімнадцятьом точкам підключення згідно даних з акту № 52807 від 26.12.2018 по кожному з яких ВВГ 2х2,5 мм2 за тарифною групою «непромислові споживачі») та 5,94 кВт (визначеною згідно площі перерізу проводів (кабелів), якими виконано приєднання згідно даних з акту № 52807 від 26.12.2018 - одна лінія ВВГ 2х2,5 мм2 за тарифною групою «міське населення»). Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 годин, 7 днів на тиждень. Період нарахування - з 12.12.2018 по 26.12.2018 (з дати останнього поквартирного контрольного огляду засобів обліку в даному будинку, що передував даті складання акту про порушення). Всього підлягає до сплати за недовраховану електроенергію - 43 072, 68 грн.

Згідно з розрахунком вартості електроенергії спожитої без обліку, нарахування по Акту складає 43 072, 68 грн. за період з 12.12.2018 по 26.12.2018.

Листом № 2/02/4-151 від 30.01.2019 позивач направив на адресу відповідача копію протоколу засідання комісії по розгляду акту про порушення № 52807 від 26.12.2018, копію розрахунку по акту про порушення, рахунок для оплати недоврахованої електричної енергії по акту про порушення, акт прийняття-передавання товарної продукції за січень 2019 року, про що свідчить список згрупованих поштових відправлень № 36 від 01.02.2019, фіскальний чек та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з трек-номером 440.

У відповідь відповідач звернувся до позивача з листом № 024 від 25.02.2019, в якому просив:

- відсканувати оригінали чотирьох документів, підготовлених співробітниками ПАТ «ДТЕК КЕМ»: акт про порушення № 52807 від 26.12.2018, акт про усунення порушення № 52807 від 26.12.2018, акт контрольного огляду засобів обліку від 26.12.2018 або перенабрати їх на комп`ютері та належним чином завірити й терміново надіслати рекомендованим листом до ЖБК «Арсеналець-14»;

- надати детальний та належним чином обґрунтований розрахунок суми заборгованості за недовраховану електричну енергію ЖБК «Арсеналець-14» перед ПАТ «ДТЕК КЕМ», а також повідомити кооператив про те, на яких підставах ПАТ «ДТЕК КЕМ» обрахував цю заборгованість починаючи з 12.12.2018 по 26.12.2018, а не з 12.12.2017, 12.01.2018 або з дня, коли було укладено договір про постачання електричної енергії споживачу, а саме з 22.12.2018;

- у разі уточнення періоду розрахунку та складових, на підставі яких він виконується згідно з Методикою (затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562), здійснити відповідний перерахунок заборгованості ЖБК «Арсеналець-14»;

- укласти угоду щодо реструктуризації боргу ЖБК «Арсеналець-14» перед ПАТ «ДТЕК КЕМ», який за розрахунком від 26.12.2018 по акту про порушення № 52807 складає 43 072, 68 грн. на 2 роки.

При цьому відповідач зазначив, що він в межах власних фінансових можливостей може прийняти на себе відповідальне зобов`язання у вищевказаний термін погасити дійсний розмір заборгованості перед ПАТ «ДТЕК КЕМ» (який буде узгоджений обома сторонами відповідною угодою).

Листом № 01/3/04-1747 від 21.03.2019 позивач повідомив відповідача про те, що кількість днів у періоді, за який має здійснюватися розрахунок по акту про порушення визначається згідно з Методикою, як кількість робочих днів від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Останній по квартирний контрольний огляд засобів обліку у житловому будинку, що передував даті складання акту про порушення, відбувся 12.12.2018 року. Також позивач пропонував відповідачу оплатити суму недоврахованої електричної енергії, а у разі неможливості здійснення оплати звернутись до Центру обслуговування клієнтів позивача із заявою про реструктуризацію заборгованості.

Проте, оскільки вартість недоврахованої електроенергії не була оплачена відповідачем у добровільному порядку, позивач вирішив звернутись до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, та безпосередньому їх дослідженні, суд зазначає наступне.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище, визначені Законом України «Про ринок електричної енергії».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач має право купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку.

Таким чином, договірні відносини у сфері постачання електроенергії мають свої особливості, що пов`язано зі специфікою предмету договору та обумовлює спеціальний порядок його укладання. Особливістю договору електропостачання є покладення на споживача додаткових обов`язків, пов`язаних з необхідністю: дотримуватись передбаченого договором режиму споживання електроенергії; забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичних мереж та справність приладів і устаткування, що використовуються у процесі споживання електричної енергії.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії". Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

Пунктом 1.2.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 14.03.2018 № 3112 визначено, що споживач електричної енергії - це фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Частиною 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Пунктом 4 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з частиною 6 статті 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

14.03.2018 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою № 312 затвердила Правила роздрібного ринку електричної енергії, які набрали чинності 11.06.2018 (далі - ПРРЕЕ).

Згідно з пунктом 8.2.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 14.03.2018 № 3112, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 3112 від 14.03.2018, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Положеннями пункту 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 14.03.2018 № 3112, визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Рішення постачальника електроенергії є оперативно-господарською санкцією, а не актом ненормативного характеру в розумінні частини другої статті 20 Господарського кодексу України (постанова Верховного Суду від 10 квітня 2018 року у справі № 906/585/17).

Згідно з пунктом 8.2.7. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 14.03.2018 № 3112, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

За змістом статті 179 Господарського кодексу України, договір, що укладається суб`єктом господарювання, який забезпечує споживачів електроенергією, є господарським договором.

Загальні умови, порядок та види відповідальності, які застосовуються до споживачів електричної енергії за порушення умов договору про постачання електричної енергії як господарського договору визначені Господарським кодексом України.

Частиною 1 статті 216 Господарського кодексу України передбачено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно з частиною 1 статті 217 Господарського кодексу України у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Відповідно до частин 1, 2 статті 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або запобігання повторенню порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 237 Господарського кодексу України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням. Оперативно-господарські санкції можуть застосовуватися одночасно з відшкодуванням збитків та стягненням штрафних санкцій.

На підставі викладеного та за результатами аналізу змісту наведених норм статей 216, 217, 235, 237 Господарського кодексу України, суд дійшов висновку, що рішення комісії постачальника електричної енергії, яке за порушення ПРРЕЕ згідно з пунктом 8.2.6. цих Правил приймається у формі протоколу, є підставою для застосування до споживача оперативно-господарської санкції, а нарахована вартість недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Звертаючись з позовом про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії та посилаючись, окрім іншого, на положення статей 1212, 1213 Цивільного кодексу України, позивач не змінює правову природу суми, яку він просить стягнути, вона залишається такою, якою вона визначена при прийнятті рішень комісії постачальника електричної енергії, тобто оперативно-господарською санкцією.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі № 909/1154/16 від 23.06.2018.

При цьому, у постанові від 31.10.2018 у справі № 910/277/18 Верховний Суд зазначив, що вирішуючи спір про застосування енергопостачальником до споживача електричної енергії оперативно-господарської санкції у вигляді стягнення вартості необлікованої електроенергії внаслідок порушення, суди повинні дослідити обставини щодо вчинення споживачем такого порушення, а також перевірити правильність застосування порядку обчислення обсягів та вартості необлікованої електричної енергії (правильність застосування визначених Методикою формул, наявність чи відсутність підстав для застосування приписів п. 2.4 Методики), правильність всіх вихідних даних, що використовувалися енергопостачальником при здійсненні такого розрахунку, а також арифметичну правильність розрахунку.

Відповідно до Протоколу засідання комісії по розгляду акту № 176 від 23.01.2019 вирішено провести нарахування згідно з пунктами № 2.9. за формулою № 2.7. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ за потужністю 100,98 кВт (визначеною згідно площі перерізу проводів (кабелів), яким виконано приєднання сумарно по сімнадцятьом точкам підключення згідно даних з акту № 52807 від 26.12.2018 по кожному з яких ВВГ 2х2,5 мм2 за тарифною групою «непромислові споживачі») та 5,94 кВт (визначеною згідно площі перерізу проводів (кабелів), якими виконано приєднання згідно даних з акту № 52807 від 26.12.2018 - одна лінія ВВГ 2х2,5 мм2 за тарифною групою «міське населення»). Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 годин, 7 днів на тиждень. Період нарахування - з 12.12.2018 по 26.12.2018 (з дати останнього поквартирного контрольного огляду засобів обліку в даному будинку, що передував даті складання акту про порушення). Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію - 43 072, 68 грн.

Разом з тим, під час розгляду даної справи позивачем було повторно розглянуто Акт про порушення № 52807 від 26.12.2018 з метою визначення правомірності складання акту та обсягу і вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ, і прийнято нове рішення, оформлене Протоколом № 1150, про скасування вищевказаного рішення комісії, оформленого Протоколом № 176 від 23.01.2019 про нарахування по акту про порушення суми 43 072, 68 грн.

Означеним рішенням позивач також здійснив перерахунок вартості недовраховної електроенергії та визначив, що до сплати за недовраховану електроенергію підлягає 4 224, 28 грн., у зв`язку з чим виставив відповідачу новий рахунок № 3412767 від 29.07.2019 на вказану суму.

Відповідач, у свою чергу, погодився із здійсненим позивачем розрахунком вартості недовраховної електроенергії та сплатив її у добровільному порядку, що підтверджується платіжним дорученням № 439 від 29.07.2019 на суму 4 224, 28 грн.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми Господарського процесуального кодексу України можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до відкриття провадження у справі, то зазначена обставина тягне за собою відмову в позові, а не закриття провадження у справі.

Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

У даній справі предметом заявленого позову є стягнення з відповідача 43 072, 68 грн. вартості недоврахованої електроенергії, з яких 4 224, 28 грн. були оплачені відповідачем після відкриття провадження у даній справі у добровільному порядку.

За таких обставин, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі в частині позовних вимог Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-14» про стягнення вартості недоврахованої електроенергії в сумі 4 224, 28 грн. на підставі пункту 2 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Що стосується залишку заявленої позивачем до стягнення вартості недоврахованої електроенергії в сумі 38 848, 40 грн., суд зазначає наступне.

Під час розгляду даної справи суд, дослідивши обставини вчинення відповідачем порушення ПРРЕЕ, дійшов висновку, що під час прийняття рішення, оформленого Протоколом № 176 від 23.01.2019 позивачем було неправильно застосовано порядок обчислення обсягів та вартості необлікованої електричної енергії за потужністю 100,98 кВт (визначеною згідно площі перерізу проводів (кабелів), яким виконано приєднання сумарно по сімнадцятьом точкам підключення згідно даних з акту № 52807 від 26.12.2018 по кожному з яких ВВГ 2х2,5мм.кв. за тарифною групою «непромислові споживачі») та 5,94 кВт (визначеною згідно площі перерізу проводів (кабелів), яким виконано приєднання згідно даних акту № 52807 від 26.12.2018 - одна лінія ВВГ 2х2,5мм.кв. за тарифною групою «міське населення», у зв`язку з чим вихідні дані, що використовувались позивачем при здійсненні розрахунку вартості недовраховної електроенергії є невірними.

Вказані обставини позивач визнав та скасував власне рішення, оформлене Протоколом № 176 від 23.01.2019, у зв`язку з чим нарахування відповідачу вартості недоврахованої електроенергії в сумі 38 848, 40 грн., суд вважає безпідставним та необґрунтованим.

Частиною 3 статті 13 та частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Згідно з частиною 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Вказані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.

У відповідності до частини 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Всупереч вищевказаних положень чинного законодавства позивачем належними та допустимими доказами не було доведено правомірність та обґрунтованість здійснення нарахування вартості недоврахованої електроенергії в сумі 38 848, 40 грн., у зв`язку з чим суд відмовляє у задоволенні позову в цій частині.

Крім цього, враховуючи приписи ч. 1 ст. 9 Конституції України та ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зокрема, Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» у рішенні від 18.07.2006 та у справі «Трофимчук проти України» у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім цього, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Оскільки під час розгляду даної справи відповідач у добровільному порядку відшкодував позивачу витрати по сплаті судового збору в сумі 1 921, 00 грн., питання щодо розподілу судових витрат у даній справі відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судом не вирішувалось.

Керуючись статтями 2, 13, 73, 74, 76-80, 86, 129, 231, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Провадження у справі № 910/6413/19 в частині позовних вимог Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-14» про стягнення вартості недоврахованої електроенергії в сумі 4 224 (чотири тисячі двісті двадцять чотири) грн. 28 коп. закрити.

2. У задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-14» в частині стягнення вартості недоврахованої електроенергії в сумі 38 848 (тридцять вісім тисяч вісімсот сорок вісім) грн. 40 коп. відмовити.

3. Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Згідно з частиною 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

5. Відповідно до підпункту 17.5. пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VІІІ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 12.08.2019 року.

Суддя В.С. Ломака