УХВАЛА

05.08.2019Справа № 910/10131/19

Суддя Щербаков С.О., розглянувши

позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18»

до Київської міської ради

про скасування рішення в частині

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» (далі - позивач) з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач). в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської ради № 284/5096 від 02.12.2010 в частині включення до Переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва, що розміщені в Солом`янському районі, житлового будинку, загальною площею (9 798, 80 кв.м.), що за адресою: м . Київ, вул. Чоколівський 18 (пункт № 799 Додатку 9 таблиці 6 Переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва, що розміщені в Солом`янському районі затвердженого Рішенням Київської міської ради № 284/5096 від 02.12.2010).

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням норм ст. 164 Господарського процесуального кодексу України .

Згідно із ст.ст.1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (672 350 грн. 00 коп.) З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн. 00 коп.).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» заявлено вимогу про скасування рішення в частині, тобто 1 вимогу немайнового характеру, розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем становить - 1 921, 00 грн.

Разом з тим, позивачем додано до позовної заяви квитанцію № 73-3662К від 01.07.2019 на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1 921, 00 грн., зі змісту якого вбачається, що платником судового збору є ОСОБА_1 , а не позивач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18».

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судовий збір" платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Вказаною нормою Закону встановлюється можливість здійснення оплати іншою особою, але платником має бути особа, яка звертається до суду, що обумовлено необхідністю дотримання платіжної дисципліни платниками судового збору, недопущення безпідставного повернення коштів з державного бюджету та здійснення правильного розподілу судових витрат між учасниками справи за результатами розгляду справи.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті листа Державної судової адміністрації України від 14.09.2018 вих. № 6-17517/18 "Про забезпечення заходів контролю за надходженням та поверненням судового збору", суд при розгляді як позовних заяв, так і заяв на повернення помилково сплачених до бюджету коштів має перевіряти, чи є заявник (позивач) платником судового збору відповідно до документів, що підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Таким чином, з урахуванням положень статті 2 Закону України "Про судовий збір", суд зазначає, що долучена до позовної заяви квитанція № 73-3662К від 01.07.2019 на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1 921, 00 грн., платником за яким є ОСОБА_1 , не може вважатись належним доказом сплати судового збору за подання позовної заяви Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» до Господарського суду міста Києва, оскільки ОСОБА_1 не є особою, яка звертається до суду з даним позовом (позивачем).

Аналогічну правову позицію викладено в ухвалах Верховного Суду від 06.08.2018 у справі № 910/23408/17, від 17.01.2019 у справі № 922/4734/16.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог Господарського процесуального кодексу України та Закону України "Про судовий збір" та не надано суду належних доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Тож, відповідно до норм Закону України "Про судовий збір" позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 921, 00 грн. за подання позовної заяви немайнового характеру та надати суду докази сплати, а саме оригінал платіжного доручення про перерахування судового збору.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 164 ГПК України, а саме позовна заява не містить: доказів сплати саме Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» судового збору у розмірі 1 921, 00 грн. - оригіналу платіжного доручення про перерахування судового збору.

Так, відповідно до ч.ч.1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставии, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Суд звертає увагу заявника на положення ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, суд зазначає, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи наведене та керуючись ч.ч. 1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» до Київської міської ради про скасування рішення в частині - залишити без руху.

2. Встановити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме надати суду:

- докази сплати саме Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18» судового збору у розмірі 1 921, 00 грн. - оригіналу платіжного доручення про перерахування судового збору.

3. Попередити Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чоколівський 18», що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 05.08.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.