ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

09.08.2019 Справа № 908/2008/19

м. Запоріжжя Запорізької області

Суддя Дроздова С.С., розглянувши матеріали

за позовом: ОСББ «Товариська 66-А» (69121 м. Запоріжжя, вул. Товариська, буд. 66А, ідентифікаційний код юридичної особи 39919539)

до відповідача: Запорізької міської ради (69105 м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 206, ідентифікаційний код юридичної особи 04053915)

про визнання права власності

УСТАНОВИВ:

ОСББ «Товариська 66-А» звернулося до господарського суду Запорізької області з позовом до Запорізької міської ради про визнання за Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Товариська 66-А» (, місцезнаходження: 69121, м. Запоріжжя, вул. Товариська, буд. 66А) право власності на нерухоме майно: нежитлове приміщення № 240 першого поверху (літ.А-10) загальною площею 20,5 квадратних метри по АДРЕСА_1 а та нежитлове допоміжне приміщення (колясочна) № 241 першого поверху по АДРЕСА_1 .

Відповідно до витягу з протоколу розподілу судової справи між суддями від 7.08.2019 здійснено автоматизований розподіл позовної заяви між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/2008/19 та визначено до розгляду судді Дроздової С.С.

Розглянувши зазначену позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху на наступних підставах.

Відповідно до п. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частинами 3 та 4 ст. 174 ГПК України передбачено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Статтями 162 та 164 ГПК України встановлено вимоги щодо оформлення позовної заяви, її обґрунтування та комплектності документів, які повинні додаватися до позовної заяви.

Частиною 2 та п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

На титульній (першій) сторінці позовної заяви б/н від 06.08.2019 (вх. № 2167/08-07/19 від 07.08.2019) при зазначенні найменування сторін у справі позивачем вказано скорочену назву позивача ОСББ «Товариська 66-А», що прямо суперечить вищенаведеній нормі процесуального закону.

Згідно з вимогами п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до норм ч. 1, пп. пп. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VІ "Про судовий збір" судовий збір за розгляд немайнових вимог складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за розгляд майнових вимог - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Статтею 7 Закону України від 07.12.2017 № 2246-VІІ "Про Державний бюджет України на 2019 рік" установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року в розмірі 1921,00 грн.

Позивач в тексті зазначив, що ним заявлено три немайнові вимоги та, відповідно до вимог положень Закону України "Про судовий збір", сплачено судовий збір у розмірі 5.763,00 грн. (1921,00 грн. х 3).

Разом з тим, положеннями ст. 163 ГПК України унормовано, що ціна у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Згідно п. 2.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Таким чином, приймаючи до уваги той факт, що позов містить одну майнову вимогу про визнання за Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Товариська 66-А» (, місцезнаходження: 69121, м. Запоріжжя, вул. Товариська, буд. 66А) право власності на нерухоме майно: нежитлове приміщення №240 першого поверху (літ.А-10) загальною площею 20,5 квадратних метри по АДРЕСА_1 та нежитлове допоміжне приміщення (колясочна) № 241 першого поверху по АДРЕСА_1 , позивач, враховуючи норми матеріального та процесуального права, повинен надати суду докази сплати судового збору в установлених законом розмірі та порядку.

Заявником до матеріалів позовної заяви надано докази сплати судового збору у розмірі 1 921 грн. 00 коп. (платіжне доручення № 279 від 31.07.2019). Інших доказів сплати судового збору позивачем не додано.

З огляду на вищевикладене слідує, що позивач не дотримався положень Закону України "Про судовий збір" та Господарського процесуального кодексу України, а саме: не додав до позову доказів сплати судового збору в установленому Законом розмірі.

Також суд звертає увагу, що 1 ст. 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Статтею 172 ГПК України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 (з наступними змінами та доповненнями), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Відповідно до п. 61 Правил, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Як слідує з пункту 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта від 12.05.2006р. № 211 при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф. 107 (рис. 27), а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля. Форма опису вкладення (ф. 107) передбачає, що внесення виправлень до опису вкладення не допускається, про що зазначено безпосередньо на бланку опису вкладення.

Так, належним доказом направлення копії позовної заяви з додатком відповідачу(ам) та іншим учасникам справи відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення.

Позовні матеріали містять оригінали описів вкладення від 07.08.2019, відповідно до яких на адреси відповідача та третіх осіб надіслані «Позовна заява про визнання права власності з додатками на 29 аркушах».

Отже, як вбачається з матеріалів позовної заяви, судом не можливо встановити, які саме документи були надіслані відповідачам та третім особам.

Крім того, відповідно до ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Право заявляти клопотання є важливим процесуальним правом осіб, які беруть участь у справі. Клопотання можуть стосуватися різних питань щодо розгляду справи і повинні бути обґрунтованими.

При розв`язанні питання про вступ у справу третіх осіб, суд повинен перевірити існування між цими особами та однією з сторін правових відносин і можливість впливу рішення суду у справі між сторонами на цих осіб.

Позовна заява, всупереч ст. 50 ГПК України, не містить клопотання про залучення третіх осіб Департамент з управління житлово-комунального господарства Запорізької міської ради, м. Запоріжжя та Департамент комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради, м. Запоріжжя, не визначено їх статус (на стороні позивача або відповідача); відсутнє обґрунтування (щодо можливого впливу рішення суду на права або обов`язки).

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку щодо необхідності залишення без руху позовної заяви та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків - не пізніше 27.08.2019.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України, ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - не пізніше 27.08.2019, шляхом:

- оформлення позовної заяви із зазначенням повного найменування сторін у справі та подати документи у підтвердження зміни найменування позивача у справі;

- надання описів вкладення про надсилання на адресу відповідача та третіх осіб даної позовної заяви з поіменним переліком додатків до позовної заяви;

- надання докази (оригінал) сплати судового збору в установлених Законом порядку та розмірі відповідно до визначеної вартості нерухомого майна (нежитлове приміщення № 240 першого поверху (літ.А-10) загальною площею 20,5 квадратних метри по АДРЕСА_1 66а та нежитлове допоміжне приміщення (колясочна) № 241 першого поверху по АДРЕСА_1 );

- надання обґрунтованого клопотання про залучення Департамент з управління житлово-комунального господарства Запорізької міської ради, м. Запоріжжя та Департамент комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради, м. Запоріжжя, з визначенням їх статус (на стороні позивача або відповідача) та з обґрунтуванням щодо можливого впливу рішення суду на їх права або обов`язки.

Роз`яснити заявнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвали набирає законної сили з моменту їх підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Ухвала підписана 09.08.2019.

Суддя С.С. Дроздова