УХВАЛА

м. Київ

15.08.2019Справа № 910/9754/19
Суддя Господарського суду міста Києва Турчин С.О., розглянувши

позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Томак"

до Публічного акціонерного товариства "Фідобанк"

про стягнення 11 423 381,40 грн.

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Томак" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Фідобанк" про стягнення 11 423 381,40 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви, з огляду на наступне.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.07.2019 позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Томак" залишено без руху, встановлено Публічному акціонерному товариства "Томак" строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення даної ухвали.

При цьому, судом зазначено, що позивач не виконав вимоги п. 5 ч. 3 статті 162 та п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Судом вказані позивачу способи усунення недоліків, а саме: 1) зазначення та надання позивачем доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; 2) надання оригіналу платіжного доручення (квитанцію, тощо) із зазначенням у ньому належних платіжних реквізитів на суму 171 350,73 грн.

13.08.2019 від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Дослідивши подані матеріали, суд дійшов висновку, що позивачем не усунені вказані судом недоліки позовної заяви.

Так, до заяви про усунення недоліків позивачем надано лише докази на підтвердження обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Однак доказів сплати судового збору позивачем не надано. Позивачем надано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Суд зазначає, що клопотання про відстрочення сплати судового збору повинно було заявлятись позивачем разом з позовною заявою, чого позивачем здійснено не було.

В ухвалі Господарського суду міста Києва від 29.07.2019 Публічному акціонерному товариства "Томак" чітко встановлений спосіб усунення недоліку - надання оригіналу платіжного доручення (квитанцію, тощо) на підтвердження сплати судового збору із зазначенням у ньому належних платіжних реквізитів на суму 171 350,73 грн.

Оскільки позивачем не надано доказів сплати судового збору, суд дійшов висновку, що Публічним акціонерним товариством "Томак" не усунуті всі недоліки, вказані в ухвалі суду від 29.07.2019 про залишення позовної заяви без руху.

Щодо заяви про відстрочення сплати судового збору суд зазначає наступне.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, статтею 8 Закону України передбачено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов, а саме приписами цієї статті визначено суб`єктів звернення щодо яких можна здійснити відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

Оскільки позивач є юридичною особою, то у відповідності до частини другої статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд не може відстрочити сплату судового збору.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 03.07.2018 у справі № 906/437/16.

При цьому, під час розгляду клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору суд також враховує позицію, викладену у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі „Пелевін проти України" та від 30.05.2013 року у справі „Наталія Михайленко проти України", в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі „Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Таким чином, відсутні підстави для задоволення клопотання Публічного акціонерного товариства "Томак" про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, позовна заява Публічного акціонерного товариства "Томак" підлягає поверненню.

Згідно із ч.8 ст.174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 174, 234, Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Публічному акціонерному товариства "Томак" в задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Томак" повернути заявнику.

Додаток: позовна заява та додані до неї документи.

Ухвала набрала законної сили 15.08.2019 та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя С.О. Турчин