ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" серпня 2019 р.Справа № 922/404/19

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Лаврова Л.С.

судді: Аріт К.В. , Погорелова О.В.

без виклику учасників справи

розглянувши заяву від 08.08.2019 р. про самовідвід судді Лаврової Л.С. від розгляду справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелті Сіті", м. Київ третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з додатковою відповідальністю "ФЕНІКС", м. Запоріжжя
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Терра-Лекс Гарант", с. Глибоке третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - фізичка особа ОСОБА_1
про тлумачення змісту договору дарування та визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2019 року до суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Ріелті сіті" та з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог (вх. №8223 від 03.04.2019 р.) просить суд:

- здійснити тлумачення змісту договору дарування акцій від 19.12.2006 р., укладеного між ТОВ «Ріелті Сіті» та ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Клітко В.В. за р.н. 9930, в частині визначення моменту виникнення права власності ТОВ «Ріелті Сіті» на 1315 акцій ЗАТ «Гвідон», що є предметом вказаного договору дарування;

- визнати станом на 27.10.2010 р. право власності ТОВ «Ріелті Сіті» на 1315 акцій ЗАТ «Гвідон», придбані ТОВ «Ріелті Сіті» за договором дарування акцій від 19.12.2006 р., укладеним між ТОВ «Ріелті Сіті» та ОСОБА_1 , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Клітко В.В. за р.н. 9930.

Ухвалою суду від 03.06.2019 р., у зв`язку зі складністю справи та з метою забезпечення повного і всебічного вирішення спору, справу було призначено до колегіального розгляду. Згідно Витягу з протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 05.06.2019 р. для розгляду справи № 922/404/19 було визначено наступний склад колегії: головуючий суддя - Лаврова Л.С., судді Погорелова О.В., Буракова А.М.

Розпорядженням керівника апарату господарського суду Харківської області від 29.07.2019 року, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, було призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з відпусткою судді Буракової А.М. Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2019 року, для розгляду справи визначено наступний склад суду: головуючий суддя Лаврова Л.С., судді Аріт К.В., Погорелова О.В.

08.08.2019 р. головуючим по справі №922/404/19 Лавровою Л.С. було заявлено самовідвід від розгляду справи. Обґрунтовуючи заяву про самовідвід суддя зазнає, що 08.08.2019 р. від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання про застосування наслідків зловживання процесуальними правами по справі №922/404/19, з якого Лавровій Л.С. стало відомо, що перед зверненням до суду з позовом по справі №922/404/19 ТОВ «Ріелті Сіті» 05.02.2019 р. подавало до господарського суду Харківської області позовну заяву №922/330/19, яку ухвалою від 11.02.2019 р. (суддя Калантай М.В.) було повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "Ріелті Сіті", вказану ухвалу було постановлено на підставі пункту 3 частини 5 статті 174 ГПК України за заявою представника позивача про повернення позовної заяви, яка була мотивована необхідністю доопрацювання позовних матеріалів. 12.02.2019 р. "Ріелті Сіті" звернулося до суду з позовом повторно, ухвалою від 14.02.2019 р. подану позовну заяву було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позовної заяви. 01.03.2019 р. до господарського суду Харківської області надійшла заява (вх. 5414) представника позивача про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою суду від 04.03.2019 р. було прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання по справі, залучено третю особу та встановлено учасникам справи строк на подання заяв по суті справи. У клопотанні від 08.08.2019 р. представник ОСОБА_1 зазначає, що ТОВ «Ріелті Сіті» не могло бути обізнаним про те, що позовну заяву повернуто, і тим більше отримати подану раніше позовну заяву з доказами оплати судового збору до наступного дня, яким датується подача повторного позову. Вказане, на думку представник ОСОБА_1 , свідчить про те, що ТОВ «Ріелті Сіті» було подано однакові позовні заяви, з одними і тими самими учасниками, предметом і з аналогічними підставами з метою маніпулювання автоматизованим розподілом справ між суддями. Викладені обставини та доводи заявника, на думку судді Лаврової Л.С., дають підстави вважати можливим виникнення у сторін та третіх осіб сумнівів у безсторонності складу суду, визначеного при первісному розподілі справи №922/404/19, а саме судді Лаврової Л.С.

Враховуючи вищенаведене, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, керуючись ст. 35, 38 ГПК України та з метою уникнення будь-яких сумнівів у сторін і третіх осіб в неупередженості складу суду, Лаврова Л.С. вважала за необхідне заявити про самовідвід від розгляду справи №922/404/19.

Згідно ст. 38 Господарського процесуального кодексу України, самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

У заяві про самовідвід зазначається, що Лавровій Л.С. стало відомо про обставини звернення позивача з позовом по справі 922/330/19, повернення вказаної позовної заяви та наявності можливих сумнівів у безсторонності складу суду, а отже про наявність підстави для заявлення самовідводу, лише із клопотання представника ОСОБА_1 від 08.08.2019 р., тому заяву про самовідвід було подано не пізніше двох днів з дня, коли суддя дізнався про таку підставу.

Розглядаючи подану заяву про самовідвід судді Лаврової Л.С., колегія суддів виходить з наступного.

Частиною 13 статті 32 ГПК України встановлено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суд враховує, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" від 3 травня 2007 року суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 9 січня 2013 року зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, п. п. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії").

Відповідно до рішення у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010 р., для забезпечення неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Тобто, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Наявність таких сумнівів може унеможливити повне виключення у стороннього спостерігача сумнівів щодо неупередженості зазначеного судді під час розгляду даної справи по суті та з огляду на необхідність забезпечення бездоганного авторитету суду у даній справі та судової влади в цілому зумовлюють необхідність задоволення заяви про самовідвід.

Враховуючи вищенаведене, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень Бангалорських принципів поведінки суддів, з метою уникнення будь-якого сумніву в сторін та третіх осіб у неупередженості суду при розгляді даної справи, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити заяву Лаврової Л.С. про самовідвід від розгляду справи №922/404/19.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву про самовідвід судді Лаврової Л.С. від розгляду справи №922/404/19.

Відвести суддю Лаврову Л.С. від розгляду справи №922/904/19.

Справу передати для здійснення повторного автоматизованого розподілу та заміни відведеного судді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Суддя Суддя Л.С. Лаврова К.В. Аріт О.В. Погорелова