УХВАЛА

02 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 913/199/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Могил С.К. - головуючий (доповідач), Волковицька Н.О., Случ О.В.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Заступника прокурора Харківської області

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2019

та ухвалу Господарського суду Луганської області від 22.04.2019

у справі № 913/199/19

за позовом Керівника Старобільської місцевої прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Луганській області

до Селянського (фермерського) господарства "Нива"

про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

Заступник прокурора Харківської області 03.07.2019 через Східний апеляційний господарський суд звернувся до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2019 та ухвалу Господарського суду Луганської області від 22.04.2019 у справі № 913/199/19.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями Касаційного господарського суду від 25.07.2019 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Могил С.К. - головуючий (доповідач), Случ О.В., Волковицька Н.О.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам ст.ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) Суд дійшов висновку, що подана скарга їм відповідає, у зв`язку з чим, з огляду на положення ч. 1 ст. 294 ГПК України, наявні підстави для відкриття касаційного провадження у даній справі.

Крім цього Суд дійшов висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі № 913/199/19 до вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про усунення неоднакового застосування ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", з огляду на таке.

Як вбачається з оскаржуваних ухвали місцевого господарського суду, яка залишена без змін постановою суду апеляційної інстанції, позовну заяву у даній справі повернуто Керівнику Старобільської місцевої прокуратури Луганської області на підставі п. 4. ч. 5 ст. 174 ГПК України.

В обґрунтування підстав прийняття вказаних судових рішень суди обох інстанцій зазначили, що прокурор, звертаючись до суду із позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Луганській області не обґрунтував наявності правових підстав для здійснення такого представництва інтересів держави в суді, не надав доказів того, що Головне управління Держгеокадастру у Луганській області не має можливості самостійно захистити права у наведеному випадку, як і неналежність здійснення нею такого захисту, та дійшли висновку про те, що у даному випадку відсутні передбачені законом виключні підстави для звернення прокурора до суду за захистом інтересів держави в особі позивача.

В свою чергу, у тексті касаційної скарги Заступник прокурора Харківської області посилається на помилковість висновків судів попередніх інстанцій стосовно необґрунтованості та недоведеності прокурором наявності підстав для представництва інтересів держави в особі позивача за поданим позовом в контексті застосування ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Водночас Верховний Суд у складі суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду ухвалою від 06.02.2019 справу № 587/430/16-ц за позовом Заступника керівника Сумської місцевої прокуратури Сумської області до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Литвиненка К.В. про визнання незаконними та скасування наказів, визнання недійсними договору оренди земельної ділянки та повернення земельної ділянки передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Передаючи справу № 587/430/16-ц на розгляд Великої Палати Верхового Суду, колегія суддів Касаційного цивільного суду вважала за необхідне відступити від висновку щодо застосування положень ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо правових підстав представництва прокурором інтересів держави в суді, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів іншого касаційного суду. Також Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив про необхідність формування єдиної правозастосовної практики, що підлягає вирішенню Великою Палатою Верховного Суду.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11.03.2019 справу № 587/430/16-ц прийнято та призначено до розгляду.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою палатою Верховного Суду.

Згідно з п. 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи викладене та з метою дотримання єдності судової практики, Суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі № 913/199/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц.

Крім того, у прохальній частині касаційної скарги, заявник просить розглянути справу за участю представника Генеральної прокуратури України та повідомити про дату, час, результати розгляду касаційної скарги прокуратуру Харківської області, Генеральну прокуратуру України.

Згідно з ч. 5 ст. 301 ГПК України перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 301 ГПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п`ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Оскільки Заступник прокурора Харківської області не обґрунтував обставин, за яких суд може розглянути справу у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи, а підстави або обставини, які б зумовлювали необхідність вирішення даної справи у судовому засіданні з викликом сторін відсутні, перегляд постанови Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2019 та ухвали Господарського суду Луганської області від 22.04.2019 у справі № 913/199/19 слід здійснити в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

За приписами ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Керуючись ст.ст. 228, 229, 234, 235, 294, 295, 301 ГПК України, Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Заступника прокурора Харківської області та здійснити перегляд постанови Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2019 та ухвали Господарського суду Луганської області від 22.04.2019 у справі № 913/199/19 в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

2. Зупинити провадження у справі № 913/199/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц.

3. Повідомити учасників справи про їх право, передбачене ст. 295 ГПК України, на подання відзиву на касаційну скаргу до 22.08.2019. Звернути увагу учасників справи, що відповідно до ч. 4 ст. 295 ГПК України до відзиву додаються докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Могил С.К.

Судді: Волковицька Н.О.

Случ О.В.