УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

30.07.2019Справа № 910/9597/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., дослідивши матеріали позовної заяви Регіонального відділення Фонду державного майна України, м. Київ,

до суб`єкта підприємницької діяльності Туза Олександра Григоровича, м. Київ,

про стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 4 235,54 грн.,

без виклику представників учасників справи,

ВСТАНОВИВ:

19.07.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Регіонального відділення Фонду державного майна України до суб`єкта підприємницької діяльності Туза Олександра Григоровича про стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 4 235,54 грн. ( з яких орендна плата - 1 759, 53 грн., пеня - 264,64 грн., інфляційні збитки - 38,06 грн. та штраф -52,79 грн., неустойка - 2 120,52 грн.).

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку щодо необхідності залишення позовної заяви без руху, виходячи з такого.

Частиною першою статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема,

сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт2).

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1 921 грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру (стягнення 4 235,54 грн. заборгованості).

Отже, за подання даної позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 1 921 грн.

Натомість позивачем подано суду клопотання про відстрочення сплати судового збору, мотивоване тим, що: згідно з пунктом 15 Положення про Регіональне відділення Фонду державного майна України, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 15.05.2012 №678, Відділення утримується за рахунок коштів Державного бюджету України; крім того, позивач зазначає, що у нього недостатньо коштів на оплату судового збору за подання позовної заяви про стягнення заборгованості, який потрібно сплатити з 01.11.2011 відповідно до Закону, а також посилається на важке фінансове становище.

Згідно з частинами першою та другою статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Водночас, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до прийняття рішення у справі.

Проте позивачем не подано суду доказів наявності умов, визначених статтею 8 Закону, не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність належних підстав для відстрочки сплати судового збору.

Отже, Господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи викладене, є підстави для залишення позовної заяви без руху в порядку статті 174 Господарського процесуального кодексу України та необхідність усунення позивачем недоліків шляхом подання: переліку документів та інших доказів, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позову та документа, який підтверджує сплату судового збору у сумі 1 921 грн.

Керуючись статтями 162, 174, 234 та 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання документа, який підтверджує сплату судового збору у сумі 1921 грн.

3. Попередити позивача, що відповідно до частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 30.07.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д. Курдельчук