ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"02" серпня 2019 р.Справа № 922/2395/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ємельянової О.О.

розглянувши матеріали

позовної заявиЗаступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області (64107, Харківська обл., м. Первомайський, вул. Соборна, буд. 20) в інтересах держави, в особі Харківської обласної державної адміністрації (61002, м. Харків, вул. Сумська, буд. 64) Кегичівської селищної ради Харківської області (64003, Харківська обл., Кегичівський р-н., смт. Кегичівка, вул. Волошина, буд. 33)
до Фізичної особи-підприємця Безрук Оксани Іванівни ( АДРЕСА_1 )
проповернення ділянки

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави, в особі Харківської обласної державної адміністрації та Кегичівської селищної ради Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області із позовом до Фізичної особи-підприємця Безрук Оксани Іванівни про:

- визнання відсутнім у Фізичної особи-підприємця Безрук Оксани Іванівни права користування земельною ділянкою водного фонду, загальною площею 15 га (13,4 га-площа водного дзеркала та 1,6 га - площа прибережної смуги), яка розташована на території Кегичівської селищної ради Харківської області, яка перебувала у неї до 15.09.2010 року в оренді згідно договору від 15.09.2000 року;

- зобов`язати Фізичну особу-підприємця Безрук Оксану Іванівну повернути на користь держави в особі Харківської обласної державної адміністрації земельну ділянку водного фонду, загальною площею 15 га (13,4 га-площа водного дзеркала та 1,6 га - площа прибережної смуги), яка розташована на території Кегичівської селищної ради Харківської області. Судові витрати просить покласти на відповідача.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви з наступних підстав.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Законом України "Про прокуратуру" визначено правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України. Зокрема, за змістом статті 1 зазначеного Закону прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з частиною 3 цієї норми прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті. Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Частиною 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право: 1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом; 2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Аналіз положень частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.

"Неналежність захисту" може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05.12.2018 у справі № 923/129/17, від 25.04.2018 у справі №806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі №906/240/18, від 01.11.2018 у справі №910/18770/17, від 05.11.2018 у справі №910/4345/18.

У поданій позовній заяві, прокурор просить суд визнати відсутнім у Фізичної особи-підприємця Безрук Оксани Іванівни права користування земельною ділянкою водного фонду, загальною площею 15 га (13,4 га-площа водного дзеркала та 1,6 га - площа прибережної смуги), яка розташована на території Кегичівської селищної ради Харківської області, яка перебувала у неї до 15.09.2010 року в оренді згідно договору від 15.09.200 року та зобов`язати Фізичну особу-підприємця Безрук Оксану Іванівну повернути на користь держави в особі Харківської обласної державної адміністрації земельну ділянку водного фонду, загальною площею 15 га (13,4 га-площа водного дзеркала та 1,6 га - площа прибережної смуги), яка розташована на території Кегичівської селищної ради Харківської області.

Звертаючись із даною позовною заявою в інтересах держави прокурор вказує на те, що підставою для звернення прокурора до суду із позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого на виконання відповідних функцій у спірних правовідносинах - Харківської обласної державної адміністрації та Кегичівської селищної ради Харківської області, вказано те що, договір оренди земель водного фонду укладений між Кегичівською селищною радою та фізичною особою-підприємцем Безрук Оксаною Іванівною закінчився 15.09.2010 року. Відповідач з 15.09.2010 року по сьогоднішній день, не маючи правових підстав, використовує спірну земельну ділянку водного фонду, при цьому правом поновлення (пролонгації) договору оренди на новий строк, не скористався.

Звертаючись із даною позовною заявою в інтересах держави прокурор вказує на те, що Харківська обласна державна адміністрація протягом тривалого часу не порушувала питання щодо усунення виявлених порушень у судовому порядку. Кегичівською селищною радою Харківської області питання щодо повернення земельної ділянки водного фонду також не порушувалось протягом тривалого періоду. Вищевикладене на думку прокурора свідчить про наявність визначених законом підстав та необхідності застосування органами прокуратури представницьких повноважень в інтересах держави.

В той же час, судом встановлено, що прокурором у позовній заяві не зазначено в чому саме полягає неможливість Харківської обласної державної адміністрації та Кегичівської селищної ради звернутись з відповідним позовом до суду, враховуючи що останні мають підстави і можливість самостійно захищати свої права.

Згідно статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

При цьому, виходячи з вимог вищезазначених норм, прокурор повинен був належним чином обґрунтувати та надати відповідні докази (в розумінні приписів статей 73, 76, 77 Господарського процесуального кодексу України) бездіяльності Харківської обласної державної адміністрації та Кегичівської селищної ради Харківської області.

За результатами дослідження матеріалів позовної заяви, судом встановлено, що Заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області звертаючись до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Харківської обласної державної адміністрації та Кегичівської селищної ради Харківської області, в порушення наведених вище норм не обґрунтовано та не доведено суду, що даний орган не здійснює або неналежним чином здійснює свої повноваження щодо захисту інтересів держави.

Крім того, саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 21.12.2018 у справі №922/901/17, від 31.10.2018 у справі №910/6814/17 та від 06.02.2019 у справі № 927/246/18.

Разом з тим, судом встановлено, що у матеріалах позовної заяви відсутні належні докази дотримання прокурором частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо попереднього повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення з даним позовом до суду, а саме: відсутні належні докази направлення (вручення з описом вкладеного у цінний лист).

Заступником керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області надано повідомлення від 12.07.2019 року № 03-22/609 вих-19 Харківській обласній державній адміністрації, в якому повідомлялось, що право власності на спірну земельну ділянку водно фонду належить державі, а розпорядником спірної земельної ділянки є уповноважений державою орган - Харківська обласна державна адміністрація (згідно із нормами статті 122 Земельного кодексу України. У зв`язку із чим, Первомайською місцевою прокуратурою підготовлено позовну заяву до Господарського суду Харківської області в інтересах держави в особі Харківської обласної державної адміністрації, Кегичівської селищної ради про визнання відсутнім у ФОП Безрук О.І. права користування земельною ділянкою водного фонду, загальною площею 15 га та повернення її на користь держави в особі Харківської державної адміністрації.

Як вбачається з матеріалів справи, Заступником керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області у підтвердження направлення на адресу Харківської обласної державної адміністрації листа надано чек Укрпошта від 16.07.2019 року та копію рекомендованого повідомлення з яких неможливо встановити, що саме було направлено на адресу Харківської обласної державної адміністрації.

Разом з тим, відповідно статті 7 Господарського процесуального кодексу України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово декларував позицію про те, що вже сама присутність прокурора на судовому процесі на боці однієї зі сторін ставить під загрозу принцип рівності та справедливий баланс між сторонами, участь прокурора може створювати відчуття нерівності у сторони (пункти 30-33 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Менчинська проти Росії", пункт 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мартіні проти Франції").

Таким чином, участь прокурора у судовому процесі має бути обґрунтована, не допускається здійснення прокурором представництва інтересів у суді особи або органу без наявності чіткого та законного обґрунтування необхідності такої участі, оскільки інакше буде порушено принцип рівності сторін при розгляді господарського спору.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Суд враховує, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, п. 27).

У рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 №1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Згідно з приписами пункту 4 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає поверненню Заступнику керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області на підставі пункту 4 частин 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, суд звертає увагу на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись статтею 174, частиною 2 статтею 232, статтями 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву вх. № 2395/19 від 29.07.2019 року Заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави, в особі Харківської обласної державної адміністрації та Кегичівської селищної ради Харківської області та додані до неї документи на 63 арк. у тому числі оригінал платіжного доручення № 1713 від 09.07.2019 року на суму 9 846, 89 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 254, 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Апеляційна скарга подається в порядку встановленому статтями 256-257 Господарського процесуального кодексу України з врахуванням пункт 17.5 перехідних положень Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу складено та підписано 02.08.2019 року.

Суддя О.О. Ємельянова