СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"25" липня 2019 р. Справа № 922/2091/19

Східний апеляційний господарський суд у складі судді-доповідача Мартюхіної Н.О.

розглянувши апеляційну скаргу Керівника Харківської місцевої прокуратури №5, м. Харків (вх. №2248 Х/2)
на ухвалу Господарського суду Харківської області
від04.07.2019
у справі№922/2091/19 (суддя Ольшанченко В.І.)
за позовом Виконуючого обов`язки керівника Харківської місцевої прокуратури №5, м. Харків в інтересах держави, в особі Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека),м. Київ
до відповідачаТовариства з обмеженою відповідальністю "СС Транс", м. Харків
простягнення 17039,55 грн.

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.07.2019 у справі №922/2091/19 повернуто виконуючому обов`язки керівника Харківської місцевої прокуратури №5 позовну заяву та додані до неї документи, в тому числі платіжне доручення №1529 від 14.06.2019 на суму 1921,00 грн.

Не погодившись з ухвалою, постановленою господарським судом першої інстанції, до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся Керівник Харківської місцевої прокуратури №5, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду, ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.07.2019 у справі №922/2091/19 скасувати та передати справу на розгляд до суду першої інстанції; до участі у справі залучити прокуратуру Харківської області, повідомивши про місце, час та дату розгляду справи.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Харківської області від 04.07.2019 у справі №922/2091/19 суд встановив наступне.

З матеріалів справи встановлено, що оскаржувана ухвала у справі №922/2091/19 постановлена 04.07.2019 без участі представників сторін.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження, ч. 2 ст. 124 Конституції України передбачає право особи на захист судом його прав.

Частиною 1 ст. 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У рішення Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" (заява №32053/13) Суд дійшов висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження рішення без наведення відповідних причин, порушують принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 ст. 6 Конвенції.

ГПК України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали апелянт зазначає, що копію оскаржуваної ухвали суду позивачем отримано 09.07.2019, що підтверджується штампом реєстрації вхідної кореспонденції органу прокуратури на першому аркуші оскаржуваної ухвали.

Зазначена обставина також підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи (а.с. 52 т. 1).

Відповідно до штампу реєстрації вхідної кореспонденції Господарського суду Харківської області, що міститься на першому аркуші скарги, апелянт звернувся з апеляційною скаргою 17.07.2019, тобто в межах десятиденного строку з дати отримання тексту оскаржуваної ухвали суду від 04.07.2019.

Суддя-доповідач, розглянувши вказане клопотання про поновлення строку зазначає, що обставини пропуску строку є поважними, однак дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що зазначена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV ГПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зокрема, пп.7 п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за звернення до суду з апеляційною скаргою на ухвалу суду сплаті підлягає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак до апеляційної скарги Керівника Харківської місцевої прокуратури №5 на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.07.2019 у справі №922/2091/19 не додано жодних доказів сплати судового збору.

Викладені вище обставини відповідно до ч. 2 ст. 260 ГПК України є підставою для застосування наслідків, передбачених ст. 174 ГПК України, а саме - залишення апеляційної скарги без руху з метою усунення скаржником протягом 10 днів з моменту отримання цієї ухвали недоліків.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 258, 260, ГПК України, Східний апеляційний господарський суд,

У Х В А Л И В:

1.Апеляційну скаргу Керівника Харківської місцевої прокуратури №5 на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.07.2019 у справі №922/2091/19 залишити без руху.

2.Встановити Керівнику Харківської місцевої прокуратури №5 строк впродовж 10 днів з моменту отримання цієї ухвали на усунення встановлених при поданні апеляційної скарги недоліків, а саме:

-надати до Східного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору у розмірі 1921,00 грн.

3.Роз`яснити Керівнику Харківської місцевої прокуратури №5, якщо апелянт не усуне недоліки апеляційної скарги у строк встановлений судом, вона вважається неподаною та повертається апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач Н.О. Мартюхіна