УХВАЛА

29 липня 2019 року
м. Київ

Справа № 910/10982/18

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного господарського суду:
Огородніка К.М.

розглянувши матеріали касаційної скарги Державного підприємства "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова"
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2019
та рішення Господарського суду міста Києва від 09.01.2019
у справі № 910/10982/18
за позовом Першого заступника прокурора об`єднаних сил в інтересах держави в особі: Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління національної гвардії України, Військової частини НОМЕР_1
до Державного підприємства "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова "
про стягнення 221 754,81 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Державного підприємства "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2019 та рішення Господарського суду міста Києва від 09.01.2019 у справі №910/10982/18. Крім того, скаржником було заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження, яке міститься в прохальній частині касаційної скарги.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №910/10982/18 визначено колегію суддів у складі: Огороднік К.М. головуючий, Ткаченко Н.Г., Жуков С.В., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 17.07.2019.

Колегія суддів враховує висновок об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладений в ухвалі від 23.02.2018 у справі №910/1396/16 щодо можливості розгляду касаційної скарги у паперовій формі, яка подана безпосередньо до Верховного Суду, зважаючи на те, що з 05.02.2018 Суд має доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань для перевірки представництва сторін та доступ до єдиної системи діловодства спеціалізованого суду, що забезпечує можливість отримання касаційним судом електронної копії судового рішення, а також з огляду на право суду касаційної інстанції витребувати справи у паперовій формі із судів нижчих інстанцій відповідно до частини 1 статті 294 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України)

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статтям 287-291 ГПК України Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає, з огляду на таке.

Так, згідно з частиною 3 статті 56 ГПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини 1 статті 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Як встановлено суддею-доповідачем, касаційну скаргу Державного підприємства "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" підписано директором Бабіч О.О., однак до касаційної скарги не додано докази, що посвідчують повноваження представника представляти інтереси скаржника.

При цьому, з урахуванням правової позиції об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеної, в ухвалі від 23.02.2018 у справі №910/1396/16, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, процесуальний закон надає можливість звернення з касаційною скаргою, як безпосередньо до суду касаційної інстанції, так і через суд апеляційної інстанції.

Оскільки скаржник обрав спосіб звернення з касаційною скаргою безпосередньо до суду касаційної інстанції, яка надходить до суду без матеріалів справи, у Суду відсутня можливість дослідити повноваження Бабіча О.О.

Відповідно до частини та частини 5 статті 292 та статті 174 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення скаржником недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Таким чином, касаційна скарга представника скаржника Державного підприємства "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" Бабіча О.О. підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги.
Крім того, відповідно до статті 288 ГПК України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.
Згідно з цією нормою суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку, повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.
При цьому слід вказати, що як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 зі справи "Пономарьов проти України", вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Отже, можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.
Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Вказане рішення Європейського суду з прав людини застосовуються у даній справі як джерело права і його висновки про можливість відновлення процесуального строку лише за умови наведення відповідних причин, а можливість їх наведення, як вже зазначалось, залежить від їх доведення, не дають правових підстав зробити мотивований висновок по суті заявленого клопотання.
Відповідно до пункту 7 частини 1, пункту 1 частини 4 статті 290 ГПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується, та до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, за наявності.
В касаційній скарзі Державним підприємством "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" викладено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження, в якому скаржник зазначає про те, що оскаржувана постанова була отримана 24.06.2019, однак докази, що підтверджують дату отримання оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції від 12.06.2019 скаржник не надає.

З урахуванням зазначеного, для встановлення факту, чи була касаційна скарга подана в межах строку, скаржнику потрібно надати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду належні докази отримання оскаржуваної постанови (копія конверту суду, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, тощо).
Разом з ти, відповідно пункту 2 частини 4 статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Проте матеріали касаційної скарги не містять доказів сплати судового збору у встановлених нормами Закону України "Про судовий збір" порядку і розмірі.
Згідно зі статтею 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Враховуючи викладене, розмір судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2019 та рішення Господарського суду міста Києва від 09.01.2019 у справі №910/10982/18 становить 6652,64 грн. (221754,81 грн. * 1,5% = 3326,32 грн. * 200%).

Отже, скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме: надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 6652,64 грн. в установленому законом порядку.
При цьому, суд звертає увагу скаржника, що листом Державної казначейської служби України від 18.06.2018 №05-12/1731-6167 визначено реквізити для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом: отримувач коштів - УК у Печерському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України, код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - 6007, код класифікації доходів бюджету - 22030102.
Натомість Державним підприємством "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до закінчення розгляду справи по суті, мотивоване важким фінансовим станом.
Дослідивши вказане клопотання скаржника, проаналізувавши норми чинного законодавства, якими врегульовано порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, суд дійшов висновку про його відхилення з огляду на таке.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно статті 8 Закон України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на дату звернення із касаційною скаргою), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є:
а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Згідно з частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним. При цьому, скаржник не відноситься до переліку суб`єктів, визначених Законом України "Про судовий збір", позаяк являється юридичною особою.
З огляду на те, що скаржником не зазначено обставин та доказів поширення на нього умов передбачених в частині 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", не вбачається правових підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.
Суд зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").
Згідно з частиною 2 статті 292 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Відповідно до частини 2 статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
З огляду на викладене, касаційна скарга подана без додержання зазначених вище вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 292 ГПК України.
На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 56, 58, 174, 234, 290, 291, 292, 326 ГПК України, статтями 4, 8 Закону України "Про судовий збір", Суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Державному підприємству "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

2. Касаційну скаргу Державного підприємства "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2019 та рішення Господарського суду міста Києва від 09.01.2019 у справі №910/10982/18 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

4. Державному підприємству "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі у такий спосіб:

- надати суду оригінали або належним чином засвідчені копії документу, що посвідчує повноваження Бабіча О.О.;
- надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 6652,64 грн. за подання касаційної скарги;
- надати суду належним чином засвідчені докази, що підтверджують отримання оскаржуваної постанови (копія конверту суду, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, тощо).
5. Державному підприємству "Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова" надати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6, м. Київ, 01016) докази про дату вручення даної ухвали.
6. Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя
Касаційного господарського суду Огороднік К. М.
у складі Верховного Суду