ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.07.2019 року м.Дніпро Справа № 904/5262/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Березкіної О.В. (доповідач)

суддів: Іванова О.Г., Кощеєва І.М. (зміна складу судової колегії відбулася на підставі протоколу автоматичної зміни складу колегії суддів від 22.07.2019 р.)

секретар судового засідання: Ковзиков В.Ю.

Представники сторін:

від позивача: Конох Я.В., довіреність №16 від 25.03.2019 р., представник;

від відповідача: Росітюк Н.М., довіреність №7/10-3755 від 21.12.2018 р., представник;

від відповідача: Дика Н.В., довіреність №7/10-3756 від 21.12.2018 р., представник;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпровської міської ради м. Дніпро

на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2019р. у справі №904/5262/18 ( повний текст рішення підписано 15.04.2019 року, суддя Новікова Р.Г.)

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області м. Дніпро

до Дніпровської міської ради м. Дніпро

про стягнення збитків в розмірі 1 431 225грн.51коп.

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області звернувся до Дніпровської міської ради з позовом про стягнення збитків в розмірі 1 431 225грн.51коп.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2019 року у справі №904/5262/18 суд замінив позивача - Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області м. Дніпро його правонаступником Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро.

Позовні вимоги Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро до Дніпровської міської ради м. Дніпро про стягнення збитків в розмірі 1 431 225грн.51коп. - задоволено.

Суд стягнув з Дніпровської міської ради м. Дніпро до Державного бюджету України суму збитків в розмірі 1 431 225грн.51коп.

Суд стягнув з Дніпровської міської ради м. Дніпро на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро суму витрат зі сплати судового збору в розмірі 21 468грн.39коп.

Не погодившись із зазначеним рішенням, відповідач Дніпровська міська рада, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2019року у справі №904/5262/18 та постановити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро в повному обсязі.

В обґрунтування своєї скарги апелянт посилається на неправильне застосування норм матеріального та процесуального права, з неповним з`ясуванням всіх дійсних обставин, що мають значення для справи.

Зокрема, апелянт вважає, що звіт про незалежну оцінку розмірів збитків, нанесених державі внаслідок недбалого збереження орендованого майна з урахуванням стану майна на момент його передачі в оренду міській раді, має суттєві недоліки, які вплинули на розрахунок заподіяних збитків.

Так, апелянт зазначає, що оцінювач здійснював огляд ринку будівельних матеріалів, проте до уваги взяв вартість за даними Збірників ДСТУ, що свідчить про врахування неринкової вартості матеріалів.

Крім того, оскільки у звіті 2017 року визначалась вартість майнового збитку за системою ціноутворення в будівництві, а саме, за допомогою кошторисного розрахунку, означене повинно здійснюватись сертифікованим інженером-проектувальником в області кошторисної справи, а такий документ у додатках до Звіту оцінювачів відсутній, що робить його необ`єктивним.

Тобто, у зв`язку з наведеними обставинами суду необхідно було дослідити звіт про відшкодування збитків на предмет його законності та обґрунтованості.

Апелянт посилається на те, що незадовільний стан спірного нежитлового приміщення є наслідком пограбувань, а тому відсутні всі елементи складу цивільного правопорушення, які є підставою для стягнення збитків, оскільки вини відповідача у пограбуванні немає.

З наведеного вище вбачається, що ушкодження орендованого майна сталося шляхом його розкрадання, тобто з вини третіх осіб, а не з вини орендаря зазначеного приміщення.

Також апелянт звертає увагу на те, що на момент передачі майна в оренду Дніпровській міській раді, між сторонами було узгоджено лише візуальний технічний стан майна без зазначення наявності або відсутності кількості устаткованого майна з його переліком, зокрема, наявності загальної кількості дверей, наявності радіаторів, світильників, вимикачів, лічильників, газових котлів з визначеною маркою та серією (якщо такі були), щоб Відповідач міг перевірити правильність розрахунку кошторисної документації.

Щодо процесуальних порушень, апелянт вважає, що суд першої інстанції безпідставно не прийняв до уваги додаткові докази у вигляді відповіді Соборного відділення поліції, оскільки відповідач в судовому засіданні надав обґрунтування неможливості подання відповідного доказу у вказаний строк з причин, що не залежали від нього.

Всі ці обставини, на думку апелянта, є підставами для скасування рішення господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2019року та ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро в повному обсязі.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.05.2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дніпровської міської ради м. Дніпро на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2019р. у справі №904/5262/18 ( повний текст рішення підписано 15.04.2019 року, суддя Новікова Р.Г.), розгляд призначено на 22.07.2019рік, колегією суддів у складі: головуючий суддя: Березкіна О.В. ( доповідач); судді: Дармін М.О., Іванов О.Г.

У зв`язку з відпусткою судді Дарміна М.О., за розпорядженням керівника апарату суду від 22.07.2019року, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого для розгляду апеляційної скарги у справі № 904/5262/18 визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді Іванов О.Г., Кощеєв І.М.

Позивачем Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях надано відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому зазначено, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджено матеріали справи, прийнято вірне рішення у відповідності до норм чинного законодавства, доводи відповідача, в свою чергу, які зазначені в апеляційній скарзі, є безпідставними та необґрунтованими. Просить залишити оскаржуване рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

В судовому засіданні 22.07.2019 року представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив рішення суду скасувати, а представник позивача заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив рішення суду залишити без змін.

22.07.2019року в судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши відповідність оскаржуваного рішення нормам діючого законодавства, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що між Регіональним відділенням Фонду державного майна України у Дніпропетровській області (далі орендодавець) та Дніпропетровською міською радою (далі орендар) був укладений договір оренди нерухомого майна, що належить до державної власності №12/02-5851-ОД від 24.09.2015р. (далі договір).

Вказаний договір підписаний без зауважень та заперечень з боку представників сторін.

Відповідно до пункту 1.1 договору орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нерухоме майно нежитлові приміщення (реєстраційний номер 1130549.2.ААБАЛИ779) площею 1288,8кв.м, розташоване за адресою АДРЕСА_1 на першому поверсі дев`ятиповерхового будинку, що перебуває на балансі ПАТ АК Дніпроавіа (далі балансоутримувач). Вартість майна визначена згідно з висновком про вартість станом на 27.08.2015р. і становить за незалежною оцінкою 13261081грн.

Згідно з розділом 11 договору, невід`ємною і складовою частиною цього договору є додатки - акт приймання передачі орендованого майна; розрахунок орендної плати; звіт про оцінку майна, що передається в оренду; висновок про стан об`єкту оренди.

В пункті 1.2 договору зазначено, що майно передається в оренду з метою розміщення органу місцевого самоврядування (структурного підрозділу Дніпропетровської міської ради Центру адміністративних послуг Дніпропетровської міської ради).

Пунктом 1.3 договору встановлено, що стан майна на момент укладання договору визначається за узгодженим висновком балансоутримувача і орендаря.

Згідно Висновку про технічний стан майна, яке передається в оренду, узгодженого представниками орендаря та балансоутримувача 24.09.2015р., об`єкт оренди частково потребує проведення ремонтно-відновлювальних робіт та частково потребує капітального ремонту.

У цьому Висновку також наведена характеристика стану об`єкта оренди: стіни, перегородки, перекриття задовільний стан; покрівля сумісна із залізобетонним перекриттям; підлога потребує часткового відновлення (337,1кв.м); отвори потребує заміни трьох склопакетів, часткова заміна дверних блоків, ремонт та відновлення механізму відкриття вхідних дверей; інше потребують відновлення інженерні мережі.

Відповідно до пункту 10.1 договору цей договір укладено строком на два роки 364дні, що діє з 24.09.2015р. по 22.09.2018р. включно.

Пунктами 2.1, 2.4, 5.10 та 10.10 договору встановлено, що орендар вступає у строкове платне користування державним майном у термін, зазначений в договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього договору та акта приймання-передачі майна. Обов`язок складання акту приймання-передачі майна в оренду покладається на орендодавця.

У разі припинення або розірвання договору орендар зобов`язаний повернути за актом приймання-передачі балансоутримувачу орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, та відшкодувати відповідно до вимог чинного законодавства збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого майна з вини орендаря.

Майно вважається поверненим балансоутримувачу з моменту підписання акта приймання-передавання між орендарем та балансоутримувачем. Обов`язок щодо складання цього акта покладається на орендаря.

В матеріалах справи наявні складені та підписані акт приймання-передачі від 24.09.2018р. та акт повернення державного майна з оренди від 22.06.2017р., якими оформлено передачу майна орендарю та його повернення балансоутримувачу.

Згідно додаткової угоди про розірвання договору оренди від 22.06.2017р., складеної та підписаної без зауважень та заперечень представниками орендодавця, орендаря та балансоутримувача, сторони дійшли згоди розірвати договір оренди.

В пункті 2 цієї додаткової угоди також були зафіксовано, що зобов`язання, виконання яких сторонами почалось до укладення додаткової угоди про розірвання договору, повинні бути виконані в наступному порядку:

- орендар зобов`язується: підписати зі свого боку договір про оцінку майна, з метою визначення збитків, нанесених державі внаслідок недбалого збереження орендованого майна з урахуванням стану майна на момент передачі майна в оренду; сплатити орендну плату, пеню та штраф за договором оренди з наданням копій платіжних доручень протягом трьох робочих днів з моменту кладення додаткової угоди; згідно пунктів 5.10, 10.10 договору оренди повернути орендоване майно балансоутримувачу відповідно до акта приймання-передачі; сплатити розмір збитків, нанесених державі внаслідок недбалого збереження орендованого майна за результатами оцінки, проведеної з урахуванням акту контрольного візуального обстеження станом на 25.04.2017р., в строк 10календарних днів з моменту їх затвердження.

- орендодавець зобов`язується забезпечити рецензування звіту про оцінку, з метою визначення збитків об`єкта оренди, про результати якого повідомити орендаря та балансоутримувача.

- балансоутримувач зобов`язується прийняти за актом приймання-передачі державне нерухоме майно протягом трьох робочих днів з моменту укладення додаткової угоди про розірвання договору оренди.

Пунктом 3 додаткової угоди передбачено, що з моменту набуття чинності додаткової угоди про розірвання договору сторони не вважають себе пов`язаними будь-якими правами та зобов`язаннями за договором оренди, окрім передбачених в пункті 2 цієї додаткової угоди.

Вказана додаткова угода підписана сторонами без зауважень та заперечень.

Звертаючись до відповідача - Дніпровської міської ради з позовом про стягнення збитків в розмірі 1 431 225грн.51коп., позивач - Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області посилався на недбале збереження відповідачем орендованого нерухомого майна - нежитлового приміщення (реєстраційний номер 1130549.2.ААБАЛИ779) площею 1288,8кв.м, розміщене за адресою АДРЕСА_1 , згідно договору №12/02-5851-од від 24.09.2015р., що призвело до заподіяння збитків в розмірі 1 431 225грн.51коп.

Задовольняючи позовні вимоги, господарський суд першої інстанції виходив з того, що звітом про незалежну оцінку майнового збитку, виконаного суб`єктом оціночної діяльності ТОВ « Д.Ю.Консалтинг» та затвердженого Наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області від 01.12.2017р., встановлено вартість розміру збитків, нанесених державному майну, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. АДРЕСА_1 , 37, в розмірі 1 431 225грн.51коп.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, укладанню договору оренди передувало проведення незалежної оцінки спірного нерухомого майна та складання звіту про незалежну оцінку цього майна станом на 27.08.2015р. У звіті було відображено характеристики об`єкту оцінки та показники фізичного зносу об`єкта оцінки. Зокрема, було вказано про наявне автономне опалення.

Так, в звіті майно було поділено на три частини та зазначено, що перша частина використовувалась в якості приміщень банку, друга частина в якості приміщень авіакас, третя останні роки не використовувалась зовсім. Також було вказано, що територія упорядкована, має освітлення, охорони не має, внаслідок чого декілька разів приміщення було пограбовано. Приміщення знаходяться в задовільному стані. Поточна експлуатація першої та другої частин об`єкту оцінки можлива тільки після проведення ремонтно-відновлювальних робіт. Остання частина, що великий проміжок часу не використовувалась, потребує капітального ремонту та ремонтно-відновлювальних робіт внутрішнього оздоблення повного циклу.

Також у таблицях звіту були наведені показники фізичного зносу відносно трьох частин об`єкту оцінки.

Згідно звіту про незалежну оцінку об`єкта оренди станом на 27.08.2015р., об`єкт оренди знаходився в задовільному стані, середньозважене значення фізичного зносу становить 31,15%.

Відповідно до частини 2 статті 18 Закону України Про оренду державного та комунального майна №98/95-ВР від 14.03.1995р. (із змінами та доповненнями) орендар зобов`язаний використовувати та зберігати орендоване майно відповідно до умов договору, запобігати його пошкодженню, псуванню.

Пунктом 5.4 договору зазначено, що орендар зобов`язаний забезпечувати збереження орендованого майна, запобігати його пошкодженню і псуванню, тримати майно в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежної безпеки, підтримувати орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням фізичного зносу, здійснювати заходи протипожежної безпеки.

Як встановлено судом першої інстанції, листом від 18.05.2016р. ПАТ АК Дніпроавіа повідомило орендаря про виявлені під час перевірки стану орендованого майна пошкодження приміщення (злам замків у вхідних дверях; пошкодження підвісних стель; викрадення проводок інженерних комунікацій, розеток, вимикачів; демонтування та викрадення світильників, ламінованого покриття підлоги, приладів опалювання, котла автономного опалення, лічильника газу, сантехнічних приладів, дверей, нікельованої огорожі сходового маршу). Посилаючись на положення договору, балансоутримувач запропонував орендарю надати інформацію про заходи з відновлення пошкодженого державного майна. Копію цього листа було направлено на адресу позивача.

Листом №05-02-03126 від 10.06.2016р. позивач повідомив відповідача про проведення позапланової перевірки орендованого майна 15.06.2016р. за участю представників орендодавця та балансоутримувача.

В матеріалах справи наявний акт контрольного візуального обстеження від 15.06.2016р., складений фахівцями позивача в присутності представників відповідача та балансоутримувача. В цьому акті були зафіксовані пошкодження орендованого приміщення. Акт підписаний представниками орендодавця та балансоутримувача, представники орендаря від підпису відмовились.

За результатами проведеної з 15.06.2016р. по 02.08.016р. (з перервою 01.07.2016р.-31.07.016р.) позапланової перевірки був складений відповідний звіт та встановлено, що передане в оренду майно знаходиться в незадовільному стані: проходи та приміщення захаращені сміттям; майже в усіх приміщеннях частково зруйноване внутрішнє оздоблення підлоги, стін та стелі; відсутні електровимикачі, світильники, арматура дверей, елементи системи опалення (радіатори, запірна арматура), сантехнічні пристрої, газовий котел Hermann EVRA-325 Е001027.

Листом №7/22-1330 від 12.08.2016р. відповідач звернувся до позивача з пропозицією організувати проведення оцінки майна для розірвання договору.

В квітні 2017р. за участю фахівців Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, представників ПАТ АК Дніпроавіа, Дніпровської міської ради та ТОВ Д.Ю.Консалтинг відбулось візуальне обстеження нежитлових приміщень загальною площею 1288,8кв.м, розташованих за адресою АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_1 на першому поверсі дев`ятиповерхового будинку.

За результатами обстеження був складений акт від 25.04.2017р., підписаний усіма представниками учасників обстеження. В цьому акті відображені пошкодження приміщення.

В подальшому, суб`єктом оціночної діяльності ТОВ Д.Ю.Консалтинг був складений звіт про незалежну оцінку вартості майнового збитку, заподіяного державі внаслідок недбалого збереження орендованого майна, в якому визначено розмір заподіяних збитків.

Звітом про незалежну оцінку майнового збитку, виконаного суб`єктом оціночної діяльності ТОВ « Д.Ю.Консалтинг» та затвердженого Наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області від 01.12.2017р., встановлено вартість розміру збитків, нанесених державному майну, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська АДРЕСА_1 , 37, в розмірі 1 431 225грн.51коп.

У звіті про незалежну оцінку розміру збитків порівняно стан об`єкта оренди на момент передачі в оренду і на 25.04.2017р., вказано недоліки, виявлені під час перебування об`єкта в оренді. Так, на момент укладання договору оренди середньозважене значення фізичного зносу конструкторських елементів та пристроїв сягало 36,5%, а станом на 25.04.2017р. зношеність конструктивних елементів та пристроїв приміщення подекуди сягає 90%.

Відповідно до статті 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Аналогічне положення містить стаття 623 Цивільного кодексу України.

Частиною 2 статті 224 Господарського кодексу України передбачено, що під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно статті 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, зокрема, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що саме недбалість орендаря призвела до пошкодження орендованого майна, внаслідок чого орендодавцю заподіяні збитки в розмірі 1 431 225грн.51коп., які суд першої інстанції обґрунтовано стягнув з відповідача на користь позивача.

При цьому, колегія суддів вважає безпідставними доводи апелянта про відсутність всіх елементів складу цивільного правопорушення, за наявності яких наступає відповідальність за заподіяні збитки, з огляду на наступне.

Так, за умовами п.5.4 договору оренди, відповідач зобов`язаний забезпечувати збереження орендованого майна, запобігати його пошкодженню і псуванню, тримати майно в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежної безпеки, підтримувати орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду.

Проте, відповідачем не доведено належними та допустимими доказами вжиття ним заходів щодо збереження орендованого майна.

А тому, факт розкрадання та пограбування орендованого майна, на яке відповідач посилається з зазначенням про відсутність його вини, свідчить про його бездіяльність щодо збереження цього майна, що також і проявом вини, і свідчить про існування складу цивільного правопорушення, що в свою чергу, є підставою для стягнення збитків.

Крім того, пунктом 2 додаткової угоди від 22.06.2017р., укладеною між сторонами, на орендаря був покладений обов`язок сплатити розмір збитків, нанесених державі внаслідок недбалого збереження орендованого майна за результатами оцінки, проведеної з урахуванням акту контрольного візуального обстеження станом на 25.04.2017р., в строк 10календарних днів з моменту їх затвердження.

Додаткова угода від 22.06.2017р. до договору була підписана сторонами без зауважень та заперечень. Доказів того, що відповідач пропонував позивачу укласти додаткову угоду на інших умовах, суду не надано.

Таким чином, сторонами було узгоджено сплату відповідачем збитків нанесених державі внаслідок недбалого збереження орендованого майна за результатами оцінки, проведеної з урахуванням акту контрольного візуального обстеження станом на 25.04.2017р.

Оцінюючи доводи апелянта щодо рецензії на звіт від 2017 року, наданої рецензентом-оцінювачем ОСОБА_1 , згідно з якою звіт має суттєві недоліки, які вплинули на розрахунок збитків в сторону збільшення, колегія суддів зазначає наступне.

Так, рецензія оцінювача ОСОБА_1 містить характеристику об`єкта оцінки, в якій він посилається на невикористання приміщення протягом дії договору.

Проте, невикористання приміщення не звільняє орендаря від обов`язку нести тягар його належного утримання та збереження протягом дії договору, а рецензент не наводить норму, на підставі якої оцінювач має встановлювати такий факт при здійсненні оцінки.

Як вбачається зі змісту звіту, для проведення оцінки використовувались - матеріали звіту про незалежну оцінку об`єкта нерухомого майна (дата оцінки 27.08.2015р.); фотофіксація стану нежитлових вбудованих приміщень станом на 31.08.2015р.; звіт про результати позапланової перевірки виконання умов договору від 02.08.2016р.; висновок про технічний стан майна, що передається в оренду від 24.09.2015р.; акт приймання-передачі в оренду державного майна від 24.09.2015р.; акт контрольного візуального обстеження від 15.06.2016р.; акт контрольного візуального обстеження від 25.04.2017р.; технічний паспорт від 08.07.2009р.; матеріали візуального огляду та фото фіксації від 25.04.2017р.

Таким чином, під час визначення розміру збитків, оцінювачі використовували відомості про стан приміщення до моменту передачі його в оренду та порівнювали їх стан на 25.04.2017р.

Звіт про незалежну оцінку майна станом на 27.08.2015р. був невід`ємним додатком до договору, тому посилання відповідача на неможливість відокремити пошкодження, що існували на момент укладання договору, від тих, що заподіяні під час його дії, спростовуються наявними матеріалами справи.

Доводи апелянта щодо складання звіту про незалежну оцінку вартості майнового збитку особами без належної кваліфікації (відсутність сертифікату інженера-кошторисника), про що також зазначено у рецензії ОСОБА_2 , є помилковими, оскільки в даному

випадку оцінювачі не здійснювали розробку проектної документації на капітальний ремонт, а визначали розмір збитків. При формуванні звіту про незалежну оцінку розміру збитків оцінювач встановлював ринкову вартість збитків за допомогою порівняльного та витратного методичних підходів.

Посилання апелянта на порушення судом норм процесуального права в частині відмови у прийнятті додаткових доказів, не спростовують висновків суду першої інстанції щодо суті спору з огляду на наступне.

Так, як вбачається з матеріалів справи, копія листа - відповіді Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції №45.5/1385 від 15.03.2019р. та копія Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань були надані відповідачем до суду після початку розгляду справи по суті.

Пунктом 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Оскільки позивач усно заперечував проти прийняття вказаних доказів, наданих відповідачем під час розгляду справи по суті, а у додаткових поясненнях, наданих до суду 27.03.2019р., відповідач не визначив обставини, які завадили йому отримати вказану інформацію до 06.03.2019р. господарський суд першої інстанції обґрунтовано не прийняв до уваги лист - відповідь Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції №45.5/1385 від 15.03.2019р. та копію Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, і не допустив порушення норм процесуального права.

Крім того, колегія суддів зауважує, що відповідно до частини 2 статті 277 ГПК України, порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, дав належну правову оцінку доказам, правильно застосував норми матеріального права та не порушив норми процесуального права, рішення суду першої інстанції у відповідності до статті 275 ГПК України підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст.ст.275-282 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської міської ради м. Дніпро залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2019р. у справі №904/5262/18 - залишити без змін.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на Дніпровську міську раду м. Дніпро.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 26.07.2019року

Головуючий суддя О.В.Березкіна

Суддя І.М.Кощеєв

Суддя О.Г.Іванов