ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

26.07.2019 м.Дніпро Справа № 904/1577/19

Суддя Центрального апеляційного господарського суду Березкіна О.В.

розглянувши апеляційну скаргу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградських областях

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2019 року ( повний текст рішення підписано 26.06.2019року, суддя Бондарєв Е.М.) у справі № 904/1577/19

за позовом Приватного підприємства "Монолит" (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Ленінградська, буд. 56)

до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградських областях (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Центральна, буд. 6)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державний навчальний заклад "Міжрегіональне вище професійне училище з поліграфії та інформаційних технологій" (49038, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого, буд. 56)

про визнання договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності від 16.02.2012 №12/02-4775-ОД продовженим на той самий строк на тих самих умовах

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Монолит" звернулося до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області про визнання договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності від 16.02.2012 №12/02-4775-ОД, укладений між Приватним підприємством "Монолит" та Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, продовженим на той самий строк, на який він був укладений, а саме: з 16 грудня 2018 року по 16 листопада 2021 року, на тих самих умовах.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в силу імперативних приписів чинного законодавства України, враховуючи відсутність звернення відповідача орендаря протягом 30 днів стосовно заперечення продовження терміну дії договору на той самий строк, відсутність звернення органу управління до орендаря за три місяці до закінчення терміну дії договору стосовно наміру використовувати майно для власних потреб, та згідно умов договору, яким передбачений термін дії договору 2 року 11 місяців, строк дії договору оренди нерухомого майна, що належать до державної власності № 12/025775-ОД від 16 лютого 2012 року є продовженим на той самий термін на тих самих умовах. Тобто, термін дії договору вважається продовженим з 16 грудня 2018 року по 16 листопада 2021 року.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2019 року у справі № 904/1577/19 позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

Суд визнав договір оренди нерухомого майна, що належить до державної власності №12/02-4775-ОД від 16.02.2012, укладений між Приватним підприємством "Монолит" (49038, м.Дніпро, вул.Князя Ярослава Мудрого, буд. 56; ) та Регіональним відділенням Фонду держаного майна України у Дніпропетровській області (49000, м. Дніпро, вул. Центральна, 6, ) продовженим на той самий строк, на який він був укладений, а саме з 16.12.2018 року по 16.11.2021, на тих самих умовах.

Суд стягнув з Регіонального відділення Фонду держаного майна України у Дніпропетровській області (49000, м.Дніпро, вул. Центральна, 6, ідентифікаційний код юридичної особи 13467337) на користь Приватного підприємства "Монолит" (49038, м.Дніпро, вул.Князя Ярослава Мудрого, буд. 56; ) витрати на правничу допомогу у розмірі 6 000,00 грн. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 921,00 грн..

Не погодившись з рішенням суду, відповідач- Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградських областях, оскаржив його до Центрального апеляційного господарського суду, просив скасувати рішення суду та відмовити у задоволенні позовних вимог.

Вирішуючи питання про наявність або відсутність підстав щодо відкриття апеляційного провадження, колегія суддів враховує таке.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Законом України "Про судовий збір" визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно із підп. 4 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" останній справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом статті 3 Закону України "Про судовий збір" об`єктами справляння судового збору є, зокрема, позовна заява та інша заява, передбачена процесуальним законодавством; апеляційна та касаційна скарги на судові рішення, заява про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заява про скасування рішення третейського суду, заява про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заява про перегляд судових рішень Верховним Судом.

Розмір судового збору за подання апеляційної скарги має визначатися за розміром ставок, встановлених статтею 4 Закону України "Про судовий збір" на момент подання відповідного позову, іншої заяви чи скарги. Об`єктом, з якого розраховується ставка судового збору за подання апеляційної скарги, є саме заява, а базою для такого розрахунку - ставка судового збору, що підлягала сплаті під час подання відповідної заяви.

Згідно із підп. 4 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі (ч.1 ст.6 Закону України "Про судовий збір").

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

З урахуванням зазначених приписів Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору, яка підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2019 року у даній справі становить 2881,50 грн. (1921 х 150 %)

Апелянтом не додано до апеляційної скарги доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі. Разом з тим, до апеляційної скарги додано клопотання про відстрочення сплати судового збору, скаржник просить враховуючи його майновий стан відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Підстави для вчинення господарським судом дій щодо відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати викладені в статті 8 Закону України "Про судовий збір".

За приписами частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати:

1. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Норми вказаної статті не містять посилання на інші підстави, за наявності яких суд може задовольнити клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Апелянтом не надано доказів, які підтверджують неможливість сплати судового збору за подання апеляційної скарги на оскаржуване рішення у даній справі, скрутний майновий стан, відсутність коштів та ін. До того ж у разі заявлення вимог про відстрочку сплати судового збору скаржник має підтвердити, що судовий збір буде сплачений до ухвалення відповідного судового рішення.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до прийняття рішення у справі.

Апелянтом не здійснено всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору. Обставини, наведені скаржником, як підстава для відстрочення йому сплати судового збору є необґрунтованими, не підтверджені документально та не є, з урахуванням положень Закону України "Про судовий збір", підставою для відстрочення (розстрочення) сплати судового збору в даному випадку. За таких обставин, апеляційний господарський суд відмовляє у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В зв`язку з чим, подана апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 258 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху для надання скаржнику можливості усунути недоліки.

Слід звернути увагу, що якщо скаржник не усуне недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із апеляційною скаргою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням статті 260 цього Кодексу).

Керуючись статтями 174, 234, 235, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградських областях у клопотанні про відстрочення слати судового збору.

Апеляційну скаргу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградських областях на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2019 року ( повний текст рішення підписано 26.06.2019року, суддя Бондарєв Е.М.) у справі № 904/1577/19- залишити без руху.

Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградських областях усунути недоліки апеляційної скарги та надати до апеляційного господарського суду: докази сплати судового збору у сумі 2881,50грн.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги - 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.В.Березкіна