ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2019 року м. Черкаси справа № 925/379/19

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Спаських Н.М., із секретарем судового засідання Буднік А.М., за участі представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" в особі Лисянського району електричних мереж (смт. Лисянка, Черкаська область) до публічного акціонерного товариства "Дашуківські бентоніти" (с. Дашуківка, Лисянський район, Черкаська область) про стягнення 2 824,28 грн.

ВСТАНОВИВ:

Заявлено позов про стягнення з відповідача заборгованості за реактивну електричну енергію в сумі 2 824,28 грн. за період жовтня-листопада 2018 на підставі договору № 15 про постачання електричної енергії від 30.10.2013, укладеного між сторонами у справі.

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

В засідання представники сторін не з`явилися. У відзиві на позов та у запереченні на відповідь на відзив відповідач просить розгляд справи поводити без участі його представника. Причини неявки представника позивача не відомі.

Явка в засідання представників сторін визнана не обов`язковою, тому немає перешкод у розгляді справи.

У відповідності до ст. 13,74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона спирається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Заслухавши доводи та пояснення представника позивача, які надавалися в ході розгляду справи, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що у задоволені позову слід відмовити повністю, виходячи з такого:

Як підтверджується зібраними у справі доказами, 30.10.2013 між сторонами у справі укладено договір № 15 про постачання електричної енергії (а.с. 9), за умовами якого ПАТ "Черкасиобленерго", від імені якого діє Лисянський район електричних мереж, продає відповідачу, як Споживачу електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок Споживача в межах дозволеної потужності, а відповідач оплачує позивачу-Постачальнику вартість використаної (купленої) електроенергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Згідно п. 2.3.4. Договору відповідач повинен на користь позивача здійснювати оплату за перетікання реактивної електричної енергії між електромережею Постачальника та електроустановками Споживача згідно із Додатком "Порядок розрахунків за перетікання реактивної електроенергії" та інші платежі відповідно до умов договору та чинного законодавства України.

Згідно п. 2.3.5 та 2.3.6 Договору відповідач, як Споживач, повинен забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників Постачальника за пред`явленням службового посвідчення для власних електроустановок для їх огляду та проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання Споживачу (субспоживачу).

Також відповідач повинен забезпечити виконання повірки розрахункових засобів обліку електроенергії, які знаходяться у нього на балансі.

У позовній заяві позивач не вказує, чи має відповідач належні засоби обліку для фіксації показників перетікання реактивної електроенергії, на яких точках вини встановлені. Також відсутні відомості про те, що відповідач перешкоджав позивачу у доступу до приладів обліку електроенергії та зняття з них показників.

За своїм правовим змістом укладений між сторонами договір № 15 відповідає положенням ст. 714 ЦК України, у відповідності до умов якої за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Згідно Додатку № 3 до Договору № 15 про Порядок розрахунків (а.с. 17 оборот-19), розрахунки за надання послуг з компенсації перетікання реактивної електроенергії проводяться Споживачем виключно грошовими коштами шляхом безготівкового перерахування на поточний рахунок Постачальника.

За змістом п. 2 Додатку № 3 оплата компенсації за перетікання реактивної електроенергії здійснюється Споживачем на підставі виставлених Постачальником рахунків відповідно до даних про надання послуг з компенсації перетікання реактивної електроенергії, визначеної за показниками розрахункових засобів обліку, які фіксуються у терміни, передбачені Договором та/або розрахунковим шляхом.

Згідно розділу 5 Додатку № 3 до Договору № 15 про Порядок розрахунків передбачено, що обсяг фактично спожитої електроенергії за розрахунковий період фіксується у Акті про прийняття-передавання товарної продукції, примірники яких для підписання і повернення Постачальник надає Споживачу.

Актом розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (а.с. 16,17) у розділі 5 визначено, що у Споживача дозволена потужність електроприймачів становить 85 кВт.

Додаток № 5 до Договору № 15 між сторонами (а.с. 21 оборот - 24) визначає, що Порядок розрахунків за перетікання реактивної електроенергії складено відповідно до Методики обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії, затвердженої Наказом Міністерства палива та енергетики України від 17 січня 2002 року N 19 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 1 лютого 2002 р. за N 93/6381.

Розрахунки по Додатку № 5 до Договору між сторонами включають плату за споживання і генерацію реактивної електроенергії.

Дана Методика втратила чинність згідно з наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 6 лютого 2018 року N 87 (набрав чинності 27.04.2018).

Нова методика обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії затверджена Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України 06 лютого 2018 року N 87 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 02 квітня 2018 р. за N 392/31844.

Методика встановлює порядок обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії між енергопостачальником і непобутовими споживачами плати за послуги, які енергопостачальник надає непобутовому споживачу, якщо останній експлуатує електромагнітно незбалансовані електроустановки, та застосовується для адресного економічного стимулювання ініціативи непобутового споживача до компенсації перетікань реактивної електроенергії.

Ця Методика визначає умови розрахунку і аналізу режимів електричних мереж електроенергетичних систем, енергопостачальників і непобутових споживачів електроенергії для визначення економічних еквівалентів реактивної потужності.

Ця Методика обов`язкова в т.ч. для енергопостачальників і непобутових споживачів електроенергії.

Останнім абзацом п. 9.4. Договору № 15 між сторонами передбачено, що у разі необхідності внесення змін та доповнень до цього Договору кожна із сторін має право звернутися до іншої із відповідною пропозицією. Якщо ці пропозиції викликані прийняттям нормативно-правових актів, які змінюють умови цього договору, Сторони зобов`язуються до внесення відповідних змін до договору керуватися вимогами цих нормативних документів.

Сторонами не надано доказів, що у відповідності до положень Нової методики вони вносили зміни до Договору № 15 шляхом укладення додаткових угод чи підписання додатків до Договору у нових редакціях.

Позовні матеріали не містять інформації, якою Методикою керувався позивач при проведенні розрахунків плати за перетікання реактивної електроенергії.

Новою Методикою передбачено, що розрахунки за перетікання реактивної електроенергії здійснюються за об`єктами споживачів електроенергії з дозволеною потужністю 16 кВт і більше.

Плата за звітний розрахунковий період здійснюється, якщо споживання або генерація реактивної електроенергії за об`єктом становить 1000 кВт/год і більше (за відсутності відповідних засобів обліку реактивної електроенергії ці величини визначаються розрахунковим шляхом).

Позивач не надав суду доказів, що у відповідача за період жовтня-листопада 2018 споживання і генерація реактивної електроенергії за об`єктом становить 1000 кВт/год і більше, що є підставою для нарахування плати за неї.

Споживання реактивної електроенергії об`єкта споживача за розрахунковий період за Новою методикою обчислюється за формулою 1, наведеною у п. 2 Методики,

де WQс (О) - розрахункове значення споживання реактивної електроенергії об`єкта споживача за розрахунковий період, кВАр·год;

i, j - відповідно індекси вхідних і транзитних точок вимірювання;

V, T - відповідно кількість вхідних і транзитних точок вимірювання;

WQс (+)i - обсяг споживання реактивної електроенергії i-ї вхідної точки вимірювання за розрахунковий період, кВАр·год;

WQс (-)j - обсяг споживання реактивної електроенергії j-ї транзитної точки вимірювання за розрахунковий період, кВАр·год.

Перелік транзитних точок вимірювання визначається залежно від порядку розрахунку між ЕП, основним споживачем та його субспоживачами.

За відсутності у вхідній точці вимірювання засобу обліку споживання реактивної електроенергії ЕП за необхідності встановлює такий засіб обліку за власний рахунок і використовує його показники у формулі 1 або використовує розрахункове споживання реактивної електроенергії, що обчислюється за формулою 2, наведеною у п. 3 Методики,

де WPс (+) - обсяг споживання активної електроенергії у вхідній точці вимірювання за розрахунковий період, кВт·год;

- нормативний тангенс навантаження, який дорівнює 0,8.

Значення WQс (О), WPс (О) визначаються за формулами 1, 3, в яких враховуються обсяги споживання активної і реактивної електроенергії WPс (+), WQс (+) за всіма вхідними точками вимірювання, у тому числі розраховані за формулою 2, а транзитні обсяги споживання активної і реактивної електроенергії WPс (-), WQс (-) враховуються тільки в точках вимірювання, де наявні засоби обліку споживання реактивної електроенергії.

Плата за перетікання реактивної електроенергії об`єкта споживача за розрахунковий період визначається за формулою 8, наведеною у п. 11 Методики,

П = П1 + П2 - П3,

де П1 - основна плата за перетікання реактивної електроенергії, грн.;

П2 - надбавка за недостатнє оснащення електричної мережі споживача засобами КРП, грн.;

П3 - знижка плати у разі залучення споживача до регулювання балансу реактивної потужності (електроенергії), грн.

Плата П1 визначається за формулою:

П1 = Пс + Пг,

де Пс - плата за споживання реактивної електроенергії, грн;

Пг - плата за генерацію реактивної електроенергії, грн.

Плата за споживання реактивної електроенергії розраховується за формулою 10, наведеною у п. 13 Методики,

де D i, D j - ЕЕРП у вхідних і транзитних точках вимірювання, кВт/кВАр;

Т - середня закупівельна оптова ринкова ціна на електроенергію за розрахунковий період, грн/кВт·год.

У формулі 10 враховуються обсяги споживання реактивної електроенергії всіх точок вимірювання, в тому числі розраховані за формулами 2, 5.

За наявності засобів обліку генерації реактивної електроенергії на всіх вхідних точках вимірювання плата за генерацію реактивної електроенергії визначається за формулою 11, наведеною у п. 14 Методики.

У формулі 11 транзитні обсяги генерації реактивної електроенергії WQг враховуються тільки в точках вимірювання, де наявні засоби обліку генерації реактивної електроенергії.

За відсутності хоча б в одній вхідній точці вимірювання засобу обліку генерації реактивної електроенергії плата за генерацію реактивної електроенергії визначається розрахунковим шляхом за формулою 12, наведеною у п. 15 Методики, де - середнє значення ЕЕРП за вхідними точками вимірювання об`єкта, кВт/кВАр.

Надбавка за недостатнє оснащення електричної мережі споживача засобами КРП обчислюється за формулою 13, наведено ю у п. 16 Методики.

Значення ЕЕРП, що використовуються у формулах 10, 11, розраховуються за допомогою сертифікованого програмного комплексу КВАРЕМ або інших програмних комплексів, сумісних з ним за функціональними можливостями.

Обчислення ЕЕРП виконуються на основі інформаційної бази розрахункових схем магістральних мереж ЕС, розподільних мереж ЕП і технологічних мереж споживачів електроенергії.

Методикою також передбачено, що у відповідному додатку до ДПЕ або ДТЗЕ (ДПЕ - договір про постачання електричної енергії;ДТЗЕ - договір про технічне забезпечення електропостачання) щодо розрахунків за реактивну електроенергію необхідно навести такі характеристики об`єкта споживача:

потужність засобів КРП (БСК, СК, СТК тощо), в тому числі зблокованих з обладнанням (кВАр), потужність високовольтних (6, 10 кВ) синхронних двигунів (кВт);

перелік точок вимірювання, за якими виконуються розрахунки за перетікання реактивної електроенергії;

тип точок вимірювання: вхідна або транзитна ("+", "-");

наявність у точці вимірювання приладу обліку споживання реактивної електроенергії;

наявність у точці вимірювання приладу обліку генерації реактивної електроенергії;

активна і реактивна потужність точки вимірювання, що використана для розрахунків ЕЕРП D2 (кВт, кВАр);

ЕЕРП кожної точки вимірювання;

середнє значення ЕЕРП за вхідними точками вимірювання.

Розрахунки за формулами 1 - 13 можуть вестись за розрахунковими (балансними) значеннями обсягів споживання і генерації активної і реактивної електроенергії в точках обліку об`єкта споживача, що розраховані відповідним програмним блоком у складі АСКОЕ або ЛУЗОД споживача. Математичне забезпечення програмного блока базується на використанні моделей і алгоритмів розрахунку усталених режимів електричних мереж або формул розрахунку втрат активної і реактивної електроенергії в елементах електричної мережі згідно з чинними нормативно-правовими актами. Обчислення виконуються за розрахунковою схемою електричної мережі об`єкта споживача і графіками активної і реактивної потужності АСКОЕ або ЛУЗОД у точках вимірювання. Графіки активної і реактивної потужності АСКОЕ або ЛУЗОД не повинні містити одночасних показників споживання і генерації, а їх арифметична сума за розрахунковий період має дорівнювати відповідним значенням обсягів електроенергії в точці вимірювання. Балансні обсяги споживання і генерації активної і реактивної електроенергії обчислюються шляхом інтегрування розрахункових потоків потужності в точках обліку за розрахунковий період.

Програмний блок у складі АСКОЕ або ЛУЗОД проходить тестування на контрольних прикладах.

Використання у формулах 1 - 13 балансних значень обсягів споживання і генерації активної і реактивної електроенергії в точках обліку об`єкта споживача, які розраховані програмним блоком у складі АСКОЕ або ЛУЗОД, має бути зазначено у відповідному додатку до ДПЕ або ДТЗЕ щодо розрахунків за реактивну електроенергію. У такому разі в формулах 10, 11 використовуються ЕЕРП, розраховані для точок обліку об`єкта споживача.

Впроваджують такі програмні блоки у складі АСКОЕ або ЛУЗОД як споживачі, так і ЕП.

Якщо на об`єкті споживача встановлено пристрої генерації активної електроенергії, що не є окремими вхідними точками вимірювання (блок-станції, когенераційні установки, дизельні генератори тощо), та за наявності на цих пристроях комерційного обліку генерації активної електроенергії, значення WPс (О), що використовується у формулі 4 для визначення фактичного коефіцієнта потужності, визначається з урахуванням генерації активної електроенергії у вхідних точках вимірювання і в точках вимірювання генераторних пристроїв за формулою 16. наведеною у пункті 33 Методики:

де WPг (+)i - обсяг генерації активної електроенергії i-ї вхідної точки вимірювання за розрахунковий період, кВт·год;

s, G - індекс і кількість точок вимірювання генераторних пристроїв;

WPг (ГП)s - обсяг генерації активної електроенергії s-ї точки вимірювання генераторного пристрою на об`єкті споживача за розрахунковий період, кВт·год.

У точках вимірювання об`єкта споживача, на яких встановлено виключно пристрої генерації активної електроенергії згідно з ліцензією на електричну та теплову енергію, що виробляється когенераційними установками, а також у точках вимірювання ТЕЦ, МГЕС, ВЕС, СЕС тощо, які тимчасово працюють у режимі споживача, враховується тільки складова плати за споживання реактивної електроенергії Пс.

В умовах відсутності або недостатності інформації про схеми живлення споживача використовуються середньозважені значення ЕЕРП для ЕП в цілому за формулою 17:

Dср = D1ср + D2ср,

де D1ср - середньозважений ЕЕРП D1 центрів живлення споживачів ЕП від магістральних мереж ЕС;

D2ср - середньозважений ЕЕРП D2 точок вимірювання споживачів ЕП.

У разі тимчасового порушення обліку реактивної електроенергії не з вини споживача або неподання даних про обсяги перетікання реактивної електроенергії в поточному розрахунковому періоді розрахунок здійснюється за середньодобовим обсягом попереднього розрахункового періоду, а в наступні розрахункові періоди - за формулами 2, 5, 7.

У разі, якщо облік не може бути відновлений у строк одного розрахункового періоду не з вини споживача, порядок подальших розрахунків встановлюється за домовленістю сторін.

У разі тимчасового порушення обліку реактивної електроенергії з вини споживача розрахунок за перетікання реактивної електроенергії здійснюється за формулами 2, 5, 7.

Для стягнення заборгованості за перетікання реактивної електроенергії позивач надав суду у позовних матеріалах лише АКТ від 06.03.2019 звірки розрахунків за надані послуги постачання електричної енергії станом на 01.03.2019 (а.с. 41).

За доводами відповідача, з боку ПАТ "Дашуківські бентоніти" Акт підписав лише головний бухгалтер товариства ОСОБА_1 .

Відповідач вказує, що на дату підписання Акту звірки єдиним повноважним керівником товариства був ОСОБА_2 і виключно він наділений повноваженнями на погодження та підписання будь-яких документів від імені товариства, в т.ч. і актів звірок розрахунків із підтвердженням боргових зобов`язань ПАТ "Дашуківські бентоніти".

Суд погоджується із доводами відповідача про те, що Акт звірки не може бути основним доказом на підтвердження позовних вимог за відсутності первинних документів та вихідних даних, на які спираються відомості, вказані в Акті.

Ухвалами від 06.06.2019 та 27.06.2019 суд зобов`язав позивача надати у справу детальний розрахунок позовних вимог із посиланнями на первинні документи та відомості, на які цей розрахунок спирається.

На виконання вимог ухвали суду супровідним листом від 08.07.2019 № 488 позивач надав лише документ під назвою Розрахунок боргу із зазначенням того, що в жовтні 2018 борг відповідача становив 2206,30 грн., а в листопаді 2018 він збільшився до 2824,28 грн. Формула розрахунків не наведена.

При цьому на запитання суду в ході розгляду справи позивачем так і не надано пояснення, яким способом (за приладами обліку чи розрахунково) було обраховано цей борг, які формули розрахунків використано, чи мали місце порушення обліку реактивної електроенергії з боку споживача, за якими точками обліку (а.с. 22) відповідачу нараховано заборгованість.

Яку Методику обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії застосував позивач, за матеріалами справи встановити неможливо.

Кожен спосіб обрахунку плати за перетікання реактивної електроенергії має свої вихідні дані - або відомості за приладами обліку та їх показниками, які надані відповідачем позивачу чи позивачем зняті самостійно в процесі їх перевірки, або розрахунково за певними формулами, які є складними та багатоскладовими.

За відсутності такого пояснення і первинних документів з вихідними даними, які задіяні позивачем для обрахунків заборгованості, суду неможливо перевірити обґрунтованість розрахунків позивача.

Відповідач також позбавлений можливості скласти власний контрозрахунок позовних вимог, бо математична формула розрахунку не відома.

Також, як встановлено судом, позивач не надав суду доказів, що у відповідача за період жовтня-листопада 2018 споживання і генерація реактивної електроенергії за об`єктом становить 1000 кВт/год і більше, що є підставою для нарахування плати за неї у відповідності до Нової методики обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії, що затверджена Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України 06 лютого 2018 року N 87 .

У відповідності до ч. 2 ст. 76, ст. 79 ГПК України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідач у всіх документах з процесуальних питань заперечував проти задоволення позову, зокрема, і з підстав відсутності первинних документів для обрахунку боргу, через непідписання сторонами жодного Акту про прийняття-передавання товарної продукції щодо перетікання реактивної електроенергії у жовтні-листопаді 2018 року, неналежності Акту звірки розрахунків між сторонами від 06.03.2019 як єдиного доказу для стягнення боргу.

Отже, без наявності у справі первинних документів, які дають змогу перевірити правильність нарахування спірної суми боргу, суд вважає, що правомірність позовних вимог не доведена, а тому у позові слід відмовити повністю.

При відмові в позові судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 238, 240 ГПК України, -

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду протягом 20 днів.

Повне судове рішення складено 30 липня 2019

Суддя Н.М. Спаських