ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"29" липня 2019 р.Справа № 922/1612/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Байбака О.І.

при секретарі судового засідання Косенко К.Д.

розглянувши справу

за позовом Торгівельно-виробничого приватного підприємства "Ресурс", м. Харків 3-я особа Фізична особа-підприємць Малакуцький Віктор Анатолійович, м. Харків
до Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, м. Харків
про визнання недійсним рішення
за участю представників сторін:

позивача - не з`явився;

відповідача - Калашник А.Б. (довіреність № 18 від 18.12.2019);

третьої особи - не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Торгівельно-виробниче приватне підприємство "Ресурс", м. Харків звернулось до господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить суд визнати недійсним рішення Харківського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (далі за текстом відповідач) від 26.03.2019 № 1/01-78-18 "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу".

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на незаконність та необґрунтованість прийнятого Харківським обласним територіальним відділенням Антимонопольного комітету України рішення.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 30.05.2019 зазначену позовну заяву залишено без руху.

Позивач разом із заявою про усунення недоліків позовної заяви (вх. № 14824 від 18.06.2019) надав суду докази усунення обставин, які стали підставами для винесення ухвали господарського суду Харківської області від 30.05.2019.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 19.06.2019 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 15.07.2019.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 15.07.2019 відкладено проведення підготовчого судового засідання на 29.07.2019 у зв`язку з неявкою на судове засідання уповноваженого представника позивача.

На судове засідання 29.07.2019 прибув представник відповідача.

Позивач та третя особа у судове засідання 29.07.2019 своїх уповноважених представників не направили, про причини неприбуття не повідомили.

Розглянувши матеріали справи № 922/1612/19, суд зазначає наступне.

Згідно з вимогами ст. 120 ГПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Таким чином, в разі коли фактичне місцезнаходження юридичної особи - учасника судового процесу з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома господарського суду, інших учасників процесу, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю юридичну особу.

З метою повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, судом засобами поштового зв`язку направлялись копії ухвал від 19.06.2019 та від 15.07.2019 на юридичну адресу останнього, зазначену в позовній заяві та яка зазначена як юридична адреса підприємства в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Таким чином, в розумінні вищевказаних положень закону позивач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Про обізнаність останнього про розгляд справи в господарському суді також свідчить залучене до матеріалів справи клопотання про перенесення слухання справи, яке відбулося 15.07.19 року.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічну підставу залишення позову без розгляду містить п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, відповідно до якої суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, правовою підставою для залишення позову без розгляду відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України є факт не з`явлення позивача у судове засідання, за умови відсутності заяви останнього про розгляд справи за його відсутності.

Позивач у судові засідання 15.07.2019 та 29.07.2019 свого уповноваженого представника не направив, поважність причини неявки у підготовче засідання суду не повідомив, заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача не надав.

За приписами ч. 5 ст. 11 ГПК України при розгляді справ суд застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 42 ГПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

За приписами ч. 1 ст. 43 ГПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України" зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

На підставі викладеного, враховуючи, що позивач в жодне судове засідання свого уповноваженого представника не направив, не довів суду поважності причин такої неявки та не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, а також зважаючи на те, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (ст. 13 ГПК України), суд дійшов висновку, що позовна заява Торгівельно-виробничого приватного підприємства "Ресурс" підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується положеннями ст.ст.129-130 Господарського процесуального кодексу України та ст.7 Закону України "Про судовий збір".

За змістом п. 4 ст. 7 ГПК України, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки ухвала про залишення позову без розгляду винесена у зв`язку з повторним неприбуттям представника позивача у судове засідання під час розгляду даної справи, підстави для повернення сплаченого судового збору останньому в даному випадку відсутні.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 226, 231, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Торгівельно-виробничого приватного підприємства "Ресурс", м. Харків у справі № 922/1612/19 залишити без розгляду.

Роз`яснити Торгівельно-виробничому приватному підприємству "Ресурс", м. Харків, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги в строк, передбачений ст. 256 ГПК України.

Суддя О.І. Байбак