УХВАЛА

про повернення зустрічного позову

24.07.2019Справа № 910/7540/19

Суддя Блажівська О.Є., розглянувши зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Оболонь", м.Київ

до Публічного акціонерного товариства "Українська інноваційна компанія", м.Сєвєродонецьк

Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арбо Фінанс", м.Київ

про визнання недійсним договору

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арбо Фінанс", м.Київ

до відповідача 1: Приватного акціонерного товариства "Оболонь", м. Київ,

відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Бюро Ейнштейн", м.Київ

про солідарне стягнення 247 681 004, 94 грн

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арбо Фінанс" 10 червня 2019 року звернулось до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Оболонь", Товариства з обмеженою відповідальністю "Бюро Ейнштейн" про стягнення 247 681 004,94 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що у зв`язку з неналежним виконанням Товариством з обмеженою відповідальністю "Бюро Ейнштейн" умов Договору поруки №14/07П від 02.10.2015 за Кредитним Договором №14/07 про відкриття мультивалютної відновлювальної кредитної лінії від 03.05.2007, позивач просить солідарно стягнути з Приватного акціонерного товариства "Оболонь" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бюро Ейнштейн" заборгованість за Кредитним Договором №14/07 про відкриття мультивалютної відновлювальної кредитної лінії від 03.05.2007, що укладений між Публічним акціонерним товариством "Український інноваційний банк" набувачем прав та обов`язків якого є Публічне акціонерне товариство "Українська інноваційна компанія" та Публічним акціонерним товариством "Оболонь" у сумі 247 681 004,94 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.06.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків у сім днів з дня вручення цієї ухвали.

27.06.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли докази усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.07.2019 Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №910/7540/19, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 31.07.2019.

19.07.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Приватного акціонерного товариства "Оболонь" надійшла зустрічна позовна заява до Публічного акціонерного товариства "Українська інноваційна компанія" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арбо Фінанс" про визнання договору відступлення права вимоги № 05/06/19-2 від 05.06.2019 недійсним.

В обґрунтування зустрічної позовної заяви Приватне акціонерне товариство "Оболонь" посилається на те, що Публічне акціонерне товариство "Українська інноваційна компанія" не є правонаступником Публічного акціонерного товариства "Український інноваційний банк", а тому у відповідача-1 за зустрічним позовом було відсутнє право на укладання із відповідачем-2 за зустрічним позовом договору відступлення права вимоги.

Відповідно до частини першої статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Так, згідно з ч.2 ст.180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише до винесення судом першої інстанції рішення за первісним позовом. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись.

в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Розглянувши зміст позовних вимог первісного та зустрічного позову та суб`єктний склад сторін, суд дійшов висновку, що підстави та предмет позову за первісним позовом та за зустрічним позовом є різними, оскільки зустрічні позовні вимоги заявлені не тільки до позивача (за первісним позовом), а і до Публічного акціонерного товариства "Українська інноваційна компанія", яке не є стороною первісного позову.

Одночасно, предметом первісного позову є стягнення заборгованості за Кредитним Договором №14/07П про відкриття мультивалютної відновлювальної кредитної лінії від 03.05.2007, проте як предметом зустрічного позову є визнання недійсним Договору про визнання договору відступлення права вимоги № 05/06/19-2 від 05.06.2019.

Враховуючи те, що підстави та предмет позову за первісним позовом та за зустрічним позовом є різними, первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, вони не є взаємопов`язаними.

Судом також враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Відповідно до ч.6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що зустрічна позовна заява не пов`язана з розглядом первісного позову, що свідчить про відсутність підстав для розгляду її спільно з первісним позовом у справі №910/7540/19, а також те, що одночасний розгляд первісного позову та зустрічного позову утруднить вирішення спору, зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику.

Разом з тим, заявник не позбавлений права у встановленому законодавством порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду у разі повернення заяви або скарги.

Таким чином, для повернення сплаченої суми судового збору Приватного акціонерного товариства "Оболонь" необхідно звернутись до суду з відповідним клопотанням.

УХВАЛИВ:

1. Зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Оболонь" повернути заявнику.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку та строки, визначені статтями 256, 257 та підпунктом 17.5 пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Додаток: зустрічна позовна заява від 18.07.2019 з доданими до неї документами.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її підписання.

Відповідно до пункту 17.5 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.Є. Блажівська