УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

31.07.2019Справа № 910/9978/19

Суддя Господарського суду міста Києва Лиськов М.О., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали

За позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця"

(03680, м. Київ, вул. Тверська, буд.5)

в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця"

(01034, м. Київ, вул. Лисенка, буд. 6)

до Комунального підприємства "Київпастранс"

(04070, м. Київ, Набережне шосе, буд. 2)

Про стягнення заборгованості та штрафних санкцій

ВСТАНОВИВ:

26.07.2019 року позивач - Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до відповідача - Комунального підприємства "Київпастранс", в якій просить суд стягнути заборгованість за договором № 53.18-296 про надання послуг від 16.08.2018 та штрафних санкцій.

Подана Акціонерним товариством "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" позовна заява не відповідає вимогам статтям 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 174 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За приписами п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява, серед іншого, повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За приписами п. 1 ч.1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Як вбачається із резолютивної частини позовної заяви, позивач просить суд стягнути грошові кошти у розмірі 12 914 884, 61 грн., що за приписами ст. 163 Господарського процесуального кодексу України становить ціну позову за даною позовною заявою.

Однак, позивачем визначено ціну позову у сумі 12 752 444, 77 грн.

Окрім того, статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема в пункті 2 частині 1 цієї статті вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 2 відсотків ціни позову, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 350 розмірів мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в 1 розмірі мінімальної заробітної плати у місячному розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01.01.2019 встановлено у розмірі 1.921 грн. 00 коп.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви та доданих до неї документів, при зверненні до суду з даним позовом позивачем було сплачено судовий збір у меншому розмірі від визначеного законодавством, з огляду на наступне.

Так, позивачем при зверненні з позовом до суду заявлено вимоги майнового характеру про стягнення з відповідача заборгованості у сумі 12 914 884, 61 грн.

Проте, до позовної заяви позивачем додано копію платіжного доручення №2015782 від 25.07.2019, яке свідчить про сплату останнім судового збору в сумі 191 286 грн. 67 коп.

Відповідно до п.2.21 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України № 7 від 21.02.2013, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

З огляду на викладене, позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі, а саме 193 723 грн. 27 коп.

Окрім того, положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

За змістом п. 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами учасникам справи є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи.

В якості доказів надсилання відповідачам копії позовної заяви з доданими до неї документами позивачем надані накладна на відправлення, фіскальний чек, а також опис внутрішнього вкладення від 26.07.2019.

Однак, судом досліджено, що зазначений опис вкладення не є належним доказами направлення позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу, оскільки зі змісту опису вкладення в цінний лист вбачається, що позивачем на адресу Комунального підприємства "Київпастранс" (04070, м. Київ, Набережне шосе, буд. 2) надіслано позовну заяву на 8 арк., в той час коли до суду подано позовну заяву №НЮ-16-71/19 від 26.07.2019.

До того ж , відповідно до п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 91 ГПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ст. 78 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Судом досліджено, що додатки, долучені до позовної заяви, надані в копіях, які засвідчені провідним юрисконсультом юридичної служби ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , проте доказів того, що зазначені особи уповноважені їх засвідчувати до суду не надано.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням встановлених недоліків, на підставі ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків, шляхом надання до суду: вірного визначення ціни позову; письмових відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, відповідно до вимог ст. 162, 163 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1.Позовну заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" - залишити без руху.

2.Встановити Акціонерному товариству "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом 5-ти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Акціонерному товариству "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- належних доказів на підтвердження сплати встановленої суми судового збору;

- всіх документів, долучених до позовної заяви, завірених належним чином (або надання доказів в підтвердження наявності в провідного юрисконсульту юридичної служби ОСОБА_1 та юрисконсульту 1-ої категорії ОСОБА_2 повноважень на засвідчення документів); надати докази їх направлення відповідачу;

- письмової заяви із визначенням ціни позову;

- доказів в підтвердження направлення на адресу відповідача копії позовної заяви з усіма доданими до неї документами.

4. Роз`яснити Акціонерному товариству "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця", що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя М.О. Лиськов