РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

23.07.2019Справа № 910/7099/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., при секретарі судового засідання Максимець В.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали господарської справи

за позовом комунального підприємства "Бессарабський ринок"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Київська транспортно-сервісна група"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департамент комунальної власності м. Києва

про стягнення 2 439 867,89 грн.

за участю представників учасників справи:

позивача: Савенецька -Фурс Т.В.

відповідача: не з`явились

третьої особи: не з`явились

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Бессарабський ринок" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Київська транспортно-сервісна група" про стягнення 2 439 867, 89 грн., у тому числі 2 293 185, 37 грн. - основного боргу, 139 756, 98 грн. - пені та 6 925, 54 грн. - штрафу.

Позов обґрунтовано тим, що відповідач належним чином не виконав зобов`язання щодо сплати орендної плати за договорами № 2282 та № 2281 від 28.10.2016 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/7099/19, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 02.07.2019. Залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департамент комунальної власності м. Києва.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 01.07.2019 відповідач подав клопотання про відкладення розгляду справи, мотивуючи клопотання тим, що директор ТОВ "Київська транспортно-сервісна група" знаходиться у відпустці.

Враховуючи необґрунтованість доводів, викладених у клопотанні, суд відмовив відповідачу у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 02.07.2019 судом постановлено ухвалу не виходячи до нарадчої кімнати про закриття підготовчого провадження та призначення справи № 910/7099/19 до судового розгляду по суті на 23.07.2019.

Представник третьої особи у судове засідання, призначене для розгляду справи по суті не з`явився, хоча належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Представник відповідача у судове засідання, призначене для розгляду справи по суті не з`явився, однак 22.07.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) подав клопотання про відкладення розгляду справи, мотивуючи тим, що повноважний представник знаходиться в іншому судовому процесі.

Розглянувши у судовому засіданні 23.07.2019 подане клопотання, суд відмовив у його задоволенні з огляду на те, Господарський процесуальний кодекс України не обмежує кількості представників. Так, юридичну особу за посадою може представляти її керівник. Інші особи можуть бути її представниками, якщо вони діють у межах, визначених законодавством чи установчими документами юридичної особи.

Крім того, в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 23.07.2019 представник відповідача подав клопотання про роз`єднання позовних вимог.

Відповідно до частини другої статті 207 Господарського процесуального кодексу України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Жодних доказів, що підтверджують неможливість подати клопотання про роз`єднання позовних вимог у підготовчому провадженні, відповідачем не надано.

Враховуючи приписи частини другої статті 207 Господарського процесуального кодексу України суд залишив клопотання відповідача без розгляду.

Представник позивача у судовому засіданні 23.07.2019 підтримав вимоги, викладені в позовній заяві та просив їх задовольнити у повному обсязі.

У судовому засіданні 23.07.2019 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва -

ВСТАНОВИВ:

Комунальним підприємствоv "Бессарабський ринок" (позивач), Департаментом комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (третя особа) та товариством з обмеженою відповідальністю "Київська транспортно-сервісна група" (відповідач) укладено наступні договори про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду:

- № 2282 від 28.10.2016, відповідно до якого третя особа передала, а відповідач прийняв в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва загальною площею 238, 10 кв.м. для розміщення кафе та знаходиться на Бессарабській площі, будинок № 2 в місті Києві ;

- № 2281 від 28.10.2016, відповідно до якого третя особа передала, а відповідач прийняв в оренду нежитлові приміщення, які належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва загальною площею 390, 30 кв.м. для розміщення кафе та розташовані на Бессарабській площі, будинок № 2 в місті Києві .

Відповідно до частини першої статті 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Факт отримання відповідачем в орендне користування приміщення за договорами № 2281 та № 2282, що перебуває на балансі позивача та знаходяться на Бессарабській площі, будинок № 2 в місті Києві підтверджується наявними в матеріалах справи копіями акту приймання-передачі від 01.11.2016.

Строк дії договорів № 2281 та № 2282 відповідно до пунктів 9.1 сторони погодили з моменту підписання до 28.10.2019, але не більше ніж до початку проведення ремонтно-реставраційних робіт будівлі Бессарабського ринку.

Стаття 10 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» визначає, що орендна плата з урахуванням її індексації є однією із істотних умов договору оренди.

Згідно пунктів 3.1-3.2 договору оренди № 2282 від 28.10.2016 орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої рішенням Київської міської ради № 415/1280 від 21.04.2015 і становить за один квадратний метр орендованої площі 337, 88 грн., що в цілому за базовий місяць розрахунку станом на 31.08.2016 складає 80 450, 07 грн. Розмір місячної орендної плати згідно з пунктом 11 рішення Київської міської ради № 415/2180 від 21.04.2015 «Про затвердження положення про оренду майна територіальної громади міста Києва» (із змінами, внесеними рішенням № 583/583 від 07.07.2016) визначений Методикою розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, застосовується у розмірі 50 % встановленого обсягу та становить 40 225, 04 грн. без ПДВ з 01.11.2016 по 01.07.2017. Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць.

Позивачем, третьою особою та відповідачем 30 липня 2018 року укладено договір № 1 про внесення змін до договору оренди № 2282 від 28.10.2016.

Відповідно до договору № 1 від 30.07.2018, сторони дійшли згоди пункт 3.1 договору викласти в новій редакції. Орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої від 08.02.2018 № 21/4085 і становить без ПДВ 527, 66 грн. за один квадратний метр, що в цілому за базовий місяць розрахунку станом на 05.06.2018 складає 125 635, 37 грн. Розмір місячної орендної плати з урахуванням пункту 8 рішення Київської міської ради № 21/4085 від 08.02.2018 застосовується у розмірі 70 % від встановленого обсягу і становить 87 944, 76 грн. без врахування ПДВ. Зазначена орендна плата застосовується з 01.08.2018 до 31.12.2018.

Згідно пунктів 3.1-3.2 договору оренди № 2281 від 28.10.2016 орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої рішенням Київської міської ради № 415/1280 від 21.04.2015 і становить за один квадратний метр орендованої площі 320, 75 грн. на місяць, що в цілому за базовий місяць розрахунку (станом на 31.08.2016) складає 125 189, 40 грн. Розмір місячної орендної плати згідно з пунктом 11 рішення Київської міської ради № 415/1280 від 21.04.2015 (із змінами, внесеними рішенням № 583/583 від 07.07.2016) визначений Методикою розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, застосовується у розмірі 50 % встановленого обсягу та становить 62 594, 50 грн. без ПДВ з 01.11.2016 по 01.07.2017. Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць.

Сторонами, 30 липня 2018 року укладено договір № 1 про внесення змін до договору оренди № 2281 від 28.10.2016.

Відповідно до договору № 1 від 30.07.2018 орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої від 08.02.2018 № 21/4085 і становить без ПДВ 527, 66 грн. за один квадратний метр, що в цілому за базовий місяць розрахунку (станом на 04.06.2018) становить 205 945, 03 грн. Розмір місячної орендної плати з урахуванням пункту 8 рішення Київської міської ради № 21/4085 від 08.02.2018 застосовується у розмірі 70 % від встановленого обсягу і становить 144 161, 53 грн. без врахування ПДВ. Зазначена орендна плата застосовується з 01.08.2018 до 31.12.2018.

Положеннями пункту 3.4 договорів оренди № 2281 та № 2281 (в редакції договорів про внесення змін) погоджено, що розмір орендної плати підлягає перегляду на вимогу однієї із сторін у разі зміни Методики розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду та в інших випадках, передбачених законодавством України.

Додатково до орендної плати відповідно до пунктів 3.5 договорів № 2281 та № 2282 нараховується податок на додану вартість у розмірах та порядку, визначених законодавством України, який сплачується відповідачем разом з орендною платою.

Частиною третьою статті 18 Закону України „Про оренду державного та комунального майна" та підпунктами 4.2.3 пункту 4.2 договорів № 2281 та № 2282 встановлено, що відповідач зобов`язаний вносити орендну плату своєчасно і у повному обсязі.

Відповідно до вимог статті 762 Цивільного кодексу України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном може вноситься за вибором сторін у грошовій або натуральній формі. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

За таких обставин, оскільки однією із кваліфікуючих ознак договору найму є його оплатний характер, за користування найманим майном з наймача обов`язково стягується орендна плата.

Положеннями пунктів 3.6-3.7 договорів № 2281 та № 2282 від 28.10.2016 передбачено, що орендна плата сплачується відповідачем на рахунок позивача, починаючи з дати підписання акту приймання-передачі. Орендна плата сплачується відповідачем незалежно від наслідків господарської діяльності останнього щомісячно не пізніше п`ятнадцятого числа поточного місяця.

Відповідач, в порушення умов договорів № 2281 та № 2282 від 28.10.2016 у повному обсязі не сплатив орендну плату за період з листопада 2018 року по квітень 2019 року, у зв`язку з чим виникла заборгованість за договором № 2281 у розмірі 1 424 300, 50 грн. та за договором № 2282 у розмірі 868 884, 87 грн.

Згідно статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим до виконання сторонами.

Частиною першою статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору.

Згідно статті 173 Господарського кодексу України один суб`єкт господарського зобов`язання повинен вчинити певну дію на користь іншого суб`єкта, а інший суб`єкт має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Відповідно до частини першої та другої статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона зобов`язана вчинити на користь другої певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають із підстав, установлених статтею 11 Цивільного кодексу України

Статтями 525, 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Оскільки факт передачі в оренду нежитлових приміщень та отримання їх відповідачем підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, встановлений строк оплати орендної плати сплинув, а доказів оплати вартості орендної плати у повному обсязі суду не надано, позовна вимога про стягнення з відповідача основного боргу в розмірі 2 293 185, 37 грн. підлягає задоволенню.

Статті 216-218 Господарського кодексу України передбачають, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, якими зокрема, є господарські санкції.

Згідно статті 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлене договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відповідачем не надано суду будь-яких підтверджень того, що неналежне виконання господарського зобов`язання сталось не з його вини.

У розумінні статті 230 Господарського кодексу України, штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

У відповідності до статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Згідно статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежного виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частиною другою статті 551 Цивільного кодексу України визначено, що якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до пунктів 6.2 договорів № 2281 та № 2282 від 28.10.2016 за несвоєчасну та не в повному обсязі сплату орендної плати та інших платежів на користь позивача, відповідач сплачує пеню в розмірі 0, 5 % від розміру несплачених орендних та інших платежів за кожний день прострочення, але не більше розміру, встановленого законодавством України.

Згідно частини другої статті 343 Господарського кодексу України платник грошових коштів сплачує на користь одержувача цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін, але не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Стаття 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" встановлює, що розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Позивачем при здійсненні розрахунку пені, встановлено обмеження у розмірі подвійної облікової ставки НБУ у відповідний період.

З урахуванням наведеного, позовні вимоги про стягнення пені за договором № 2281 у розмірі 86 803, 24 грн., за договором № 2282 у розмірі 52 953, 74 грн. (період з 16.12.2018 по 30.04.2019) є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Крім того, пунктами 6.2 договорів № 2281 та № 2282 від 28.10.2016 погоджено, що у разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить більше ніж три місяці, відповідач також сплачує штраф у розмірі 3 % від суми заборгованості.

Оскільки заборгованість по орендній платі становить понад три місяці, позовні вимоги про стягнення штрафу за договором № 2281 у розмірі 4 301, 46 грн., за договором № 2282 у розмірі 2 624, 08 грн. визнаються судом обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Враховуючи наведене, позовні вимоги визнаються судом обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 129, 233, 238, 241-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Київська транспортно-сервісна група" (03150, місто Київ, вулиця Казимира Малевича, будинок 47/49, ідентифікаційний код 38656899) на користь комунального підприємства "Бессарабський ринок" (01004, місто Київ, Бессарабська площа, будинок 2, ідентифікаційний код 05587984) 2 293 185 (два мільйони двісті дев`яносто три тисячі сто вісімдесят п`ять) грн. 37 коп. - основного боргу, 139 756 (сто тридцять дев`ять тисяч сімсот п`ятдесят шість) грн. 98 коп. - пені, 6 925 (шість тисяч дев`ятсот двадцять п`ять) грн. 54 коп. - штрафу та 36 598 (тридцять шість тисяч п`ятсот дев`яносто вісім) грн. 02 коп. - судового збору.

Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 24.07.2019.

Суддя Т.Ю. Кирилюк