ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"01" серпня 2019 р.м. ХарківСправа № 922/2410/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

розглянув матеріали

позовної заяви Керівника Харківської місцевої прокуратури № 4, м. Харків в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Рівлад, ЛТД", м.Харків
про розірвання договору

30.07.2019 р. Керівник Харківської місцевої прокуратури № 4 (61038, м. Харків, вул.Маршала Батицького,23) звернувся до Господарського суду Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради (61003, м.Харків, м-н Контитуцї,7, ) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Рівлад, ЛТД" (61146, м. Харків, вул.Блюхера,21, ), в якому просить:

1. Розірвати договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1 загальною площею 0,1142 га по АДРЕСА_1 від 04.10.2013р., укладений між Харківською міською радою (м.Харків, м-н. Конституції, 7,код ЄДРГІОУ 04059243) та Товариством з обмеженою відповідальністю фірма Рівлад, ЛТД (м.Харків, вул.Блюхера, 21, ), зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 27.12.2013р. за №4105036.

2. Зобов`язати ТОВ фірма Рівлад, ЛТД (м.Харків, вул.Блюхера, 21, ) повернути земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 загальною площею 0,1142 га по АДРЕСА_1 територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради (м. Харків, м-н Конституції, 7, ).

3. Зобов`язати ТОВ фірма Рівлад, ЛТД (м.Харків, вул.Блюхера, 21, ) відновити стан земельної ділянки, який існував до порушення прав, шляхом знесення самовільно побудованих об`єктів нерухомості на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1 , розташованій за адресою АДРЕСА_1 , за власний рахунок.

4. Судові витрати покласти на відповідача.

Позов обґрунтовано неналежним виконанням відповідачем договору оренди земельної ділянки по АДРЕСА_1 та самовільним захопленням земельних ділянок, а також самовільною побудовою об`єктів.

Суд, розглянувши вищезазначену заяву прокурора встановив наступне.

У ході здійснення СВ Московського ВП ГУНП в Харківській /області досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000057 від 22.03.2019р. за фактом самовільного захоплення земельних ділянок, розташованих на території Московського району м. Харкова за ознаками складу злочинів передбачених ч.1 ст.197-1 КК України, встановлено факт порушення умов договору оренди земельної ділянки по АДРЕСА_1 (кадастровий номер НОМЕР_1 ).

Згідно з ст.13 Конституції України, ст. 373 ЦК України, ст.1 Земельного кодексу України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природи; ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією (ст. 14 Конституції України).

Відповідно до ст.14 Конституції України, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави, у зв`язку з чим захист інтересів держави у сфері земельних правовідносин є одним із пріоритетних напрямів представницької діяльності прокурорів.

Вивченням місцевою прокуратурою питання наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у сфері земельних правовідносин, встановлено порушення вимог законодавства під час використання земельної ділянки, розташованої на території Московського району м. Харкова.

Відповідно до рішення 36 сесії 5 скликання Харківської міської ради №214/09 від 30.09.2009р. Про надання юридичним та фізичним особам у користування земельних ділянок для експлуатації та обслуговування будівель і споруд, рішення 6 сесії Харківської міської ради 6 скликання №229/11 від 06.04.2011р. Про надання юридичним та фізичним особам у користування земельних ділянок для експлуатації та обслуговування будівель і споруд Товариству з обмеженою відповідальністю фірма Рівлад, ЛТД (далі TOB Рівлад, ЛТД) передано в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського признання - землі транспорту площею 0,1142 га по АДРЕСА_1 для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. А-1 та господарських споруд гостьової парковки.

Земельна ділянка площею 0,1142 га по АДРЕСА_1 зареєстрована в державному земельному кадастрі за номером НОМЕР_1 .

На підставі вказаного рішення між Харківською міською радою та TOB Рівлад, ЛТД 04.10.2013р. укладено договір оренди земельної ділянки несільськогосподарського призначення - землі транспорту, яка розташована по АДРЕСА_1 (далі Договір). Вказаний договір зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 27.12.2013р. за №4105036.

Згідно з актом приймання-передачі земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_3 :0143 від 31.12.2013р. вказану земельну ділянку фактично передано у користування TOB Рівлад, ЛТД.

Площа землі, наданої в оренду становить 0,1142 га. Строк дії договору оренди встановлено умовами Договору до 01.09.2058р. Нормативна грошова оцінка вказаної земельної ділянки на момент укладення Договору складала 1116316 грн.

Земельна ділянка передана в оренду для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. А-1 та господарських споруд гостьової парковки (п.15 Договору).

Так, в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000057 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України слідчим СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області 13.05.2019р. за участі інженера-геодезиста ДП Центр Державного земельного кадастру Харківської регіональний філії ОСОБА_1 та фахівцем у галузі будівництва ОСОБА_2 проведено огляд земельної ділянки по АДРЕСА_1 , 140л ( НОМЕР_4 :10:001: НОМЕР_5 ) в ході якого встановлено, що на вказаній земельній ділянці крім нежитлової будівлі літ. А-1 здійснено будівництво двох одноповерхових споруд на фундаменті, що виконані з металевих конструкцій зі скляним фасадом площею 422 кв.м. та 53 кв.м., межі яких частково виходять за межі орендованої земельної ділянки ( на 33 кв.м. та 22 кв.м. відповідно) і які розташовані в межах наступних координат поворотних точок меж земельної ділянки № НОМЕР_4 :10:001:0143: Х:5533998.061 У:5359745.263; Х:5534005.008 У:5359731.306; Х:5534007.041 У:5359727.332; Х:5534016.100 У:5359731.562; Х:5534021.490 У:5359721.015; Х:5534047.670 У:5359734.221; Х:5534035.920 У:5359758.301; Х:5534033.540 У:5359759.797; Х:5534030.036 У:5359760.640; Х:5534027.071 У:5359759.920.

Крім того, згідно з протоколом огляду земельної ділянки по АДРЕСА_1 , 140л встановлено, що вищевказані нежитлові будівлі площею 422 кв.м. та 53 кв.м. розташовані саме на тих частинах земельної ділянки № НОМЕР_4 :10:001 НОМЕР_5 щодо яких встановлені обмеження охоронних зон навколо (вздовж) об`єктів зв`язку, енергетичної системи та транспорту.

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно на земельній ділянці по АДРЕСА_1 , 140 АДРЕСА_1 розташована нежитлова будівля літ. А-1 площею 9 кв.м., яка на праві власності належить ТОВ Рівлад, ЛТД, інші нежитлові будівлі не зареєстровані.

Прокурор зазначає у позові, що у зв`язку з використанням відповідачем земельної ділянки з грубим порушенням умов договору оренди землі, порушуються інтереси власника земельної ділянки - Харківської міської ради щодо володіння нею, розпорядженням та використанням.

Пунктом 3 ч.1 ст.131-1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ст.53 ГПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Аналіз ч.ч.3, 4 ст.53 ГПК України у взаємозв`язку з ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі в господарських судах стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме - нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Таким чином, згідно з ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Виходячи з викладеного, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні сторону, відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Тобто, виходячи зі змісту даної норми, наявність належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів попереднього звернення прокурора до відповідного суб`єкта владних повноважень є обов`язковою умовою, за якої можливий судовий розгляд позову прокурора, і виключно у разі її дотримання прокурор набуває відповідних процесуальних повноважень (процесуальної дієздатності).

Як свідчить наявний в матеріалах справи лист-повідомлення (вих.04-25-2868 вих.19 від 22.07.2019р.), заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №4 повідомив позивача (Харківську міську раду) про намір звернутися до Господарського суду Харківської області з позовом

Позовна заява та додані до неї матеріали були направлені позивачу одночасно із зверненням прокурора до суду. Тобто позивач був обізнаний про намір та про звернення з даним позовом до Господарського суду Харківської області, у зв`язку з чим, у разі незгоди із зазначеним прокуратурою фактом бездіяльності його посадових осіб мав можливість викласти свої заперечення, але таким правом не скористався.

Разом із тим, із наведених вище положень процесуального законодавства вбачається, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган.

Із змісту позовної заяви вбачається, що звертаючись до суду, прокурор в обґрунтування підстав представництва інтересів держави в особі Харківської міської ради доводив, що відповідач, який орендує земельну ділянку не виконує обов`язків передбачених Договором оренди, а також здійснив самовільно захопив земельні ділянки.

В обґрунтування необхідності захисту інтересів держави необхідно зазначити, що тривале невжиття позивачем достатніх та дієвих заходів із врегулювання спірних правовідносин в судовому порядку, свідчить про неналежний захист цим органом інтересів держави, що стало підставою для звернення до суду прокурора в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідач суттєво порушує умови укладеного Договору оренди, внаслідок чого ХМР не отримує відповідні платежі, а забудова земельної ділянки прямо порушує вимоги умов договору оренди землі та наносить шкоду Харківській міській раді, що свідчить про наявність у прокурора підстав для подання позову до суду про зобов`язання привести земельну ділянку до стану, в якому вона була до надання її у користування.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції").

Водночас є категорія справ, де ЄСПЛ зазначив, що підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" ЄСПЛ у рішенні висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Між тим ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, зазначені рішення ЄСПЛ суд застосовує у цій справі як джерело права.

Таким чином, звертаючись до суду із цим позовом, прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 53 ГПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому прокурором зазначено, що ХМР самостійно заходи щодо усунення порушень інтересів держави у судовому порядку не вживалися.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 16.04.2019р. у справі №910/3486/18.

Отже, розглянувши позовну заяву, суд встановив, що заява відповідає процесуальним вимогам статей 162, 164, 172 ГПК України, а відтак суд на підставі статті 176 ГПК України приймає позов до розгляду і відкриває провадження у справі №922/2410/19.

Відповідно до частини 1 статті 12 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до вимог абз.2 ч.3 ст.12 ГПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Розглянувши матеріали справи, беручи до уваги складність справи суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до частини другої статті 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 12, 53, 176, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №922/2410/19.

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

3. Почати підготовче провадження і призначити підготовче засідання на "28" серпня 2019 р. об 11:30.

4. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, Держпром, 1-й поверх, зал № 104.

5. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для надання до суду відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 165 ГПК України, з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані прокурором, та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів прокурору та позивачу. Відповідно до вимог ч.5 ст.165 ГПК України копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) відповідачем прокурору та позивачу одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду.

6. Встановити позивачу строк - 10 днів з дня вручення даної ухвали для надання до суду пояснень по суті спору.

Звернути увагу учасників справи, що подання доказів у справі здійснюється учасниками справи на стадії підготовчого провадження.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 01.08.2019р.

Суддя К.В. Аріт

Примітка: У зв`язку з початком тестової експлуатації підсистеми «Електронний суд» з 01.01.2019, відповідно до Розділу XI «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» приймання та реєстрація надісланих учасниками судових процесів електронних процесуальних документів повинна здійснюватися з Електронних кабінетів, які вони мають створити в «Електронному суді» за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua. Після запровадження роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи приймання через офіційну поштову скриньку суду процесуальних документів та документів, що стосуються розгляду справ здійснюватися не буде.