ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

31.07.2019 м.Дніпро Справа № 912/155/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Білецької Л.М. (доповідач),

суддів: Верхогляд Т.А., Коваль Л.А.,

секретар судового засідання: Вітко Г.С.,

представники сторін:

від ТОВ "Сорцеф": Зайцева Г.С., посвідчення №ЗП001281 від 28.04.2017р., довіреність №01/04-19 від 01.04.2009 р., адвокат;

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились.

розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Сорцеф» про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі №912/155/19

за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк інвестицій та заощаджень", вул. Мельникова, 83-Д, м. Київ, 04119

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Сорцеф", вул. Ельворті, буд. 7, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25002

за участі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", вул. Горького, буд. 2, м. Жовті Води, Дніпропетровська область, 52210

про стягнення 184 113,12 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 18.03.2019 у справі №912/155/19 позов задоволено повністю.

Cтягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Сорцеф" на користь Публічного акціонерного товариства "Банк інвестицій та заощаджень" 177 800,00 грн основного боргу та 6 313,12 грн пені, а також 2 761,70 грн судового збору.

Не погодившись з рішенням суду, до Центрального апеляційного господарського суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Сорцеф» із апеляційною скаргою в якій просить скасувати рішення Господарського суду Кіровоградської області від 18.03.2019 у справі №912/155/19 та ухвалити нове рішення, яким визнати договір про надання банківської гарантії від 26.09.2018 року № 18906/18-ТГ недійсним.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.06.2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Сорцеф» на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 18.03.2019 у справі №912/155/19 та призначено до розгляду у судовому засіданні на 31.07.2019 року.

25.06.2019 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Сорцеф" надійшло клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, на вирішення експерта скаржник просить поставити наступні питання:

1) Чи виконано підпис від імені директора ТОВ «Сорцеф» ОСОБА_1 на договорі банківської гарантії від 26.09.2018 року №18906/18-ТГ особисто ним, чи іншою особою?

2) Чи виконано підпис на договорі банківської гарантії від 26.09.2018 року №18906/18-ТГ від імені директора ТОВ «Сорцеф» ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією особою?

3) Чи містить підпис виконаний від імені директора ТОВ «Сорцеф» ОСОБА_1 на договорі банківської гарантії від 26.09.2018 року №18906/18-ТГ ознаки незвичного виконання?

4) Чи були використані технічні засоби для виконання підпису від імені директора ТОВ «Сорцеф» ОСОБА_1 на договорі банківської гарантії від 26.09.2018 року №18906/18-ТГ?

Клопотання мотивовано тим, що директор підприємства відповідача не підписував договір банківської гарантії від 26.09.2018 року №18906/18-ТГ та про існування вказаного договору директору ТОВ «Сорцеф» стало відомо лише після отримання оскаржуваного судового рішення.

Розглянувши клопотання відповідача про призначення експертизи, колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні даного клопотання, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

За приписами ст. 73 ГПК України Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з 4 ст. 80 ГПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Частиною 8 статті 80 ГПК України також передбачено, що докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Разом з цим, заявник не надав доказів неможливості подання до суду першої інстанції клопотання про призначення судової експертизи з причин, які об`єктивно не залежать від відповідача.

Окрім цього, відповідно до ч. 2 ст. 98 ГПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів (ч. 1 ст. 99 ГПК України).

При цьому, оскільки висновок експерта у даній справі буде вважатися новим доказом, знову ж таки, заявником у клопотанні про призначення експертизи всупереч вимог ч. 4 ст. 80 та ч. 3 ст. 269 ГПК України не наведено обставин неможливості подання такого клопотання до суду першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 01.02.2019 року у даній справі прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 27.02.2019 року. Копію ухвали суду від 01.02.2019 року відповідачем отримано 06.02.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 95). Тобто, відповідач був належним чином повідомлений про час, дату та місце судового засідання, у суді першої інстанції.

Нормою ст. 2 ГПК України до основних принципів (засад) господарського судочинства віднесено принцип диспозивтивності, згідно з яким суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 14 ГПК України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

У відповідності до статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Можливість вчасного подання клопотання про призначення експертизи залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто мала суб`єктивний характер.

Враховуючи, що відповідач не скористався своїм правом подати клопотання про призначення експертизи у суді першої інстанції та не надав доказів неможливості заявлення даного клопотання у суді першої інстанції, колегія не вбачає підстав для задоволення даного клопотання.

Крім того, колегія суддів зазначає, що предметом розгляду у даній справі є стягнення коштів по договору банківської гарантії №18906/18-ТГ від 26.09.2018, відтак визнання цього договору недійсним на підставі його укладення неповноважною особою, не є предметом даного спору, а тому з`ясування питання стосовно того чи виконано підпис від імені директора ТОВ «Сорцеф» ОСОБА_1 на договорі банківської гарантії від 26.09.2018 року №18906/18-ТГ особисто ним, чи іншою особою, не має значення при розгляді даної справи.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Керуючись ст.ст. 99, 234, 235, 269, 281 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суду-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Сорцеф» про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі №912/155/19 - відмовити.

Ухвала набирає законної негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Повний текст ухвали складено 05.08.2019 року.

Головуючий суддя Л.М. Білецька

Суддя Л.А. Коваль

Суддя Т.А. Верхогляд