ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

03.07.2019р. Справа №905/458/18

за позовом: Фізичної особи-підприємця Павленка Романа Валентиновича ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 )

до відповідача: Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (84302, Донецька область, м.Краматорськ, вул.Комерційна, буд.8, )

про визнання незаконним рішення

Суддя: Паляниця Ю.О.

Секретар судового засідання (помічник судді): Рильцова Є.Ю.

У засіданні брали участь:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

СУТЬ СПРАВИ:

Фізична особа-підприємець Павленко Роман Валентинович, м.Краматорськ звернувся до господарського суду Донецької області з позовом до відповідача, Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», м.Краматорськ про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» щодо стягнення з Фізичної особи-підприємця Павленка Романа Валентиновича, ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_1 , вартості недоврахованої електроенергії на суму 110328,74 грн за протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ №323 від 31.01.2018р. на підставі Правил користування електричною енергією.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на неправомірні дії відповідача в частині складення акту про порушення №007869 від 22.09.2017р. та нарахування сум за не обліковану електричну енергію в розмірі 110328,74 грн, з огляду на те, що Фізичною особою-підприємцем Павленком Романом Валентиновичем не було порушено вимог п.6.40 Правил користування електричною енергією.

Ухвалою суду від 23.03.2018р. за вказаним позовом відкрито провадження по справі №905/458/18, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Відповідач у відзиві №51юр-148/18 від 06.04.2018р. проти вимог, викладених у позовній заяві, заперечив та просив відмовити у задоволенні позову з посиланням на те, що застосована оперативно-господарська санкція як відповідальність за відсутність пломби, що є окремим правопорушенням ПКЕЕ, визначає обов`язок споживача забезпечити збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків тавр) відповідно до акту опломбування. Крім того, відповідач вказує, що акт про пломбування №0071570 від 28.07.2016р. підписано позивачем, що є згодою на прийняття на збереження споживачем пломби №С22734410, у зв`язку з чим останній несе зобов`язання по її збереженню та має нести відповідальність за порушенням ПКЕЕ та умов договору про постачання електричної енергії №972 від 09.06.2008р.

У відповіді б/н від 19.04.2018р. на відзив позивач зазначав, зокрема, що акт опломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження №0071570 від 28.07.2016р., копію якого надав відповідач як доказ до відзиву на позовну заяву, підписано не позивачем.

Відповідач у запереченнях №51юр-231/18 від 11.06.2018р. на відповідь на відзив зазначав, що крім акта про пломбування №0071570 від 28.07.2016р. позивачем у той же день було підписано також додаткову угоду до договору про постачання електричної енергії №972 від 09.06.2008р., підписання якої позивачем не оспорюється. Тобто, постачальником позивачу 28.07.2016р. для підписання було надано пакет документів (акт про пломбування від 28.07.2016р. №0071570 та додаткову угоду до договору про постачання електричної енергії), які позивачем були підписані у цей день.

Ухвалами суду від 14.06.2018р., 20.06.2018р. по справі №905/458/18 було призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Донецькому науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження по справі зупинено. Справа №905/458/18 скерована на адресу експертної установи.

Розгляд справи поновлявся та зупинявся у зв`язку із надходженням клопотання судового експерта Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз №2692-2693 від 19.07.2018р. про надання додаткових доказів.

13.03.2019р. на адресу господарського суду Донецької області надійшла справа №905/458/18 та висновок №2692-2693 від 24.01.2019р. за результатами проведення комплексної судово-почеркознавчої експертизи та судово-технічної експертизи документів Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Ухвалою суду від 25.03.2019р. провадження у справі було поновлено.

Згідно з протоколами автоматизованого (в тому числі, повторного) розподілу судової справи між суддями, склад суду змінювався: 06.03.2018р. ( ОСОБА_3 ), 01.08.2018р. ( ОСОБА_4 ), 07.02.2019р. ( ОСОБА_5 ).

Ухвалою суду від 11.06.2019р. закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 03.07.2019р.

Сторони у судове засідання з розгляду справи по суті не з`явились, про дату, час та місце розгляду спору були повідомлені належним чином.

Стаття 42 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що прийняття участі у судовому засіданні є правом сторони. Разом з тим, норми ст.43 вказаного кодексу України зобов`язують сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Як визначено у ч.1 ст.202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки (п.2 ч.3 ст.202 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 216 Господарського процесуального кодексу України передбачено право господарського суду оголосити перерву або відкласти розгляд справи по суті. При цьому, це є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Таким чином, враховуючи суть спору, загальну тривалість розгляду справи, суд дійшов висновку, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами, а відсутність представників сторін у судовому засіданні 03.07.2019р. не перешкоджає вирішенню справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд встановив:

09.06.2008р. між Фізичною особою-підприємцем Павленком Романом Валентиновичем (споживач) та Відкритим акціонерним товариством «Донецькобленерго» (найменування та організаційно-правова форма якого змінені на Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі», постачальник) був укладений договір про постачання електричної енергії №972, за умовами п.1 якого (в редакції додаткової угоди б/н від 28.07.2016р.) постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача із загальною (за всіма об`єктами) приєднаною потужністю 69 кВт. Споживач оплачує постачальнику вартість використаної електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точка продажу електричної енергії зазначається, зокрема, у додатку №1 «Однолінійна схема надання доступу до місцевої (локальної) електромережі» до цього договору.

Пунктом 2 договору укладеного сторонами правочину передбачено, що під час виконання його умов, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією.

Згідно з п.2.3.6 договору №972 від 09.06.2008р. споживач зобов`язується забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника за пред`явленням службового посвідчення до електроустановок, засобів (систем) обліку електроенергії, приладів вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, як власних так і субспоживачів, а також для контролю дотримання встановлених режимів споживання електроенергії та потужності, виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого ПКЕЕ порядку і виконання інших необхідних робіт.

Відповідно до п.3.1.5 вказаного договору постачальник має право на доступ до належних як споживачу, так і субспоживачам, електроустановок, засобів (систем) обліку електроенергії, приладів вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, а також для здійснення контролю дотримання встановлених режимів споживання електроенергії та потужності, виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого ПКЕЕ порядку і виконання інших необхідних робіт.

Пунктом 4.2.3 договору №972 від 09.06.2008р. передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недоврахованої унаслідок порушення споживачем - юридичною особою Правил користування електричною енергією за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням Методики, у разі таких дій споживача:

- виявлення у споживача змін у схемі обліку електроенергії:

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою та ПКЕЕ.

Згідно з п.4.2.4 вказаного договору сторони домовились, що споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або є наслідком дії обставин непереборної сили.

За правилами п.9.2 договору №972 від 09.06.2008р. межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначаються відповідно до додатка №2 «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін» до цього договору.

Сторонами складено та підписано графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, відповідно до якого визначено, зокрема, наступне найменування об`єкту, точку вводу та адресу: нежитлове приміщення, опора, КЛ-0,4 кВ, Р/Щ-0,4 кВ, житловий будинок ТОВ «ЖКК МК 2010», вул.Південна, 7 . Щодо постачання електроенергії за цим об`єктом також складено однолінійну схему доступу до місцевої (локальної) електромережі (додаток №1).

Крім того, сторонами до договору №972 від 09.06.2008р. складено та підписано акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (додаток №2), згідно з яким споживач несе відповідальність за безпечну експлуатацію та технічний стан електрообладнання, яке знаходиться в його підпорядкуванні та подачі напруги до мережі розподілу електромережі, дотримання оперативної дисципліни згідно з ПКЕЕ (п.4). Наявність у споживача резервних джерел живлення: відсутні (п.10).

Договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2008р. Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (п.9.5 договору №972 від 09.06.2008р.).

Договір підписаний сторонами та скріплений печаткою постачальника.

Приймаючи до уваги, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази припинення дії спірного правочину, суд дійшов висновку, що зобов`язання сторін за вказаною угодою автоматично продовжувались кожний наступний рік та були чинними на момент виникнення спірних правовідносин.

22.09.2017р. представниками постачальника електричної енергії складено акт перевірки усунення порушень Правил користування електричною енергією №0007125 на об`єкті у м.Краматорську по вул.Південна, 7 до договору №972, за змістом якого зазначено про відсутність пломб з відтисками енергопостачальної організації. Для усунення порушень складено акт технічної перевірки №400216, акт опломбування №274966.

Як свідчать матеріали справи, у акті про порушення ПКЕЕ №007869 від 22.09.2017р. визначено відсутність пломби з відбитком енергопостачальної організації на шафі обліку з правої сторони №С22734410, що була раніше встановлена, згідно акту опломбування №0071570 від 28.07.2016р. Також акт містить зауваження споживача, які полягають у тому, що лічильник знаходиться у розподільному щитку житлового будинку, доступ до щитка мають, крім споживача, представники ЖЕК.

31.01.2018р. відбулось засідання комісії Краматорського РЕМ Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» з розгляду актів про порушення ПКЕЕ та визначення обсягу недоврахованої електричної енергії, а також суми спричинених збитків, за участю споживача - Павленка Р.В. , про що складено протокол №323 від 31.01.2018р.

За змістом цього протоколу комісією розглядався акт про порушення ПКЕЕ №007869 від 22.09.2017р. щодо відсутності пломб з відтиском енергопостачальної організації.

У цьому протоколі наявні посилання на:

- акт про порушення №007869 від 22.09.2017р.,

- акт технічної перевірки розрахункових засобів обліку до 1 кВ №400216 від 22.09.2017р.;

- акт опломбування та здачі пломб та засобів обліку на збереження №274966 від 22.09.2017р.;

- акт перевірки усунення порушень ПКЕЕ №0007125 від 22.09.2017р.;

- акт контрольного огляду засобів обліку №243732 від 10.03.2017р.

- акт опломбування №0071570 від 28.07.2016р.

Комісією прийнято рішення провести нарахування по п.2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією; визначено, що обсяг недоврахованої електричної енергії складає 47403 кВт/год вартістю 110328,74 грн.

Протокол підписаний представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» та споживачем.

Причиною виникнення спору в даній справі стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для скасування оперативно-господарської санкції Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», оформленої протоколом №323 від 31.01.2018р. засідання комісії Краматорського РЕМ з розгляду акту про виявлене порушення Правил користування електричною енергією (які були чинними на момент виникнення спірних правовідносин), щодо донарахування Фізичній особі-підприємцю Павленку Роману Валентиновичу недоврахованої електричної енергії у розмірі 47403 кВт/год вартістю 110328,74 грн.

Статтею 216 Господарського кодексу України передбачено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Відповідно до ст.235 вказаного нормативно-правового акту за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватись оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин згідно з частиною першою ст.218 Господарського кодексу України є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Згідно із ст.217 цього кодексу підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Таким чином, вирішуючи спір про скасування санкції, перш за все підлягає встановленню факт вчинення правопорушення, що може бути підставою для застосування санкції.

Згідно із ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

В силу норм ч.ч.1, 2 ст.86 вказаного нормативно-правового акту суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Звертаючись до суду з розглядуваним позовом Фізична особа-підприємець Павленко Роман Валентинович посилався на те, що підставою для застосування відповідачем оперативно-господарської санкції став акт про порушення №007869 від 22.09.2017р.

Відповідно до п.1.2 Правил користування електричною енергією (які були чинними на момент виникнення спірних правовідносин) контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

За приписами п.п.3.3, 3.31, 3.32 вказаних Правил відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв`язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. При пломбуванні та/або встановленні індикаторів та приладів обліку з вмонтованими індикаторами оформляється акт про пломбування та встановлення індикаторів. В акті про пломбування та встановлення індикаторів мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби та/або індикаторів, сторона, яка їх встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб і індикаторів на них. Акт про пломбування та встановлення індикаторів підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні приладу обліку.

Таким чином, пломби та місце їх встановлення мають бути зазначені у акті про пломбування обліку, який підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні обліку. Споживачі електричної енергії відповідають за цілісність тільки тих пломб, що передано їм на збереження згідно з актом.

За змістом п.п.6.40, 6.41 Правил користування електричною енергією, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

Як вказував відповідач, акт №0071570 від 28.07.2016р. про пломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження, як підстава для оформлення акту про порушення №007869 від 22.09.2017р., був складений представниками енергопостачальної організації за участю Фізичної особи-підприємця Павленка Романа Валентиновича, про що свідчить підпис останнього у розділі «При огляді був присутній, з актом ознайомлений, екземпляр акта отримав».

Разом з тим, позивач факт підписання акта опломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження №0071570 від 28.07.2016р. заперечував.

З огляду на те, що у справі №905/458/18 постало питання дійсності підпису позивача, як споживача у спірних правовідносинах, на акті опломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження №0071570 від 28.07.2016р., що у розумінні Правил користування електричної енергію виступає документом у підтвердження факту пломбування і передачі на збереження приладів обліку, установлених пломб, та моменту виникнення відповідальності споживача за збереження і цілісність, зокрема, пломб, ухвалою господарського суду Донецької області від 14.06.2018р. по вказаній справі призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Донецькому науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

На вирішення експертизи поставлено наступне питання: «Чи виконано підпис від імені Павленка Романа Валентиновича , зображення якого міститься у акті №0071570 від 28.07.2016р. про опломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження Павленком Романом Валентиновичем чи іншою особою?».

У висновку №2692-2693 від 24.01.2019р. Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України за результатами проведення комплексної судово-почеркознавчої експертизи та судово-технічної експертизи документів, судовий експерт зазначав, що підпис від імені Павленка Романа Валентиновича , зображення якого міститься у акті №0071570 від 28.07.2016р. про пломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження виконано рукописним способом писальним приладом (пастою синього кольору кулькових ручок), та, ймовірно, виконано не Павленком Романом Валентиновичем , а іншою особою.

У поясненнях б/н від 01.04.2019р. Фізична особа-підприємець Павленко Р.В. зазначав, що висновок експертизи підтверджує той факт, що позивач не підписував акт №0071570 від 28.07.2016р. про пломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження. Крім того, позивач наполягав на тому, що засоби обліку спожитої електричної енергії встановлені відповідачем поза межами приміщення позивача у місці, вільний доступ до якого має невизначене коло сторонніх осіб - за входом у підвальне приміщення з під`їзду житлового будинку.

За змістом пояснень б/н від 22.05.2019р. відповідача акт про пломбування №0071570 від 28.07.2016р. на теперішній час є дійсним, та, як слід, є належним та допустимим доказом прийняття на збереження позивачем пломби №С22734410, встановленої на шафі обліку. При цьому, висновком експерта №2692-2693 від 24.01.2019р. не спростовано, що підпис на вищенаведеному акті зроблено не Павленком Р.В. , а іншою особою, а наведене тільки припущення з цього питання.

Висновок експертизи дійсно має вірогідний характер.

В той же час, як встановлено судом, розділ акту «Цілісність знов встановлених пломб та пломб, що залишались непорушеними, пломбувального дроту, трансформаторів струму та напруги, ланцюгів вимірювання та лічильників електроенергії прийняв на збереження представник споживача:» взагалі представником споживача незаповнений та непідписаний.

Відтак, відсутність у акті №0071570 від 28.07.2016р. про пломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження саме відмітки про прийняття споживачем на зберігання пломб (в тому числі пломби з відтиском енергопостачальної організації на шафі обліку з правої сторони №С22734410, щодо якої складений акт про порушення №007869 від 22.09.2017р.), рівно як відсутність у вказаному акті інформації про сторону, відповідальну за збереження і цілісність встановлених пломб, суперечить припису абз.2 п.3.32 Правил користування електричною енергією і свідчить про те, що спірна пломба на зберігання споживачу не передавалась, внаслідок чого останній не може нести відповідальність за її незбереження.

Твердження відповідача стосовно того, що у день підписання акту споживачем також була підписана додаткова угода до договору №972 від 09.06.2008р. жодним чином не підтверджує проставляння підпису у графі «При огляді був присутній, з актом ознайомлений, екземпляр акта отримав» та не свідчить на користь правової позиції відповідача.

Таким чином, позов Фізичної особи-підприємця Павленка Романа Валентиновича до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» щодо стягнення з Фізичної особи-підприємця Павленка Романа Валентиновича, ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_1 , вартості недоврахованої електроенергії на суму 110328,74 грн за протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ №323 від 31.01.2018р. на підставі Правил користування електричною енергією, підлягає задоволенню.

22.05.2019р. Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» подало клопотання б/н від 22.05.2019р. про закриття провадження у справі №905/458/18 з посиланням на висновки, які наведені у постанові від 06.02.2019р. Великої Палати Верховного Суду по справі №522/12901/17-ц.

Позивач у запереченнях б/н від 29.05.2019р. проти задоволення цього клопотання Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» просив відмовити.

Вирішення питання про закриття провадження у справі було відкладено судом до стадії розгляду справи по суті.

Розглянувши клопотання б/н від 22.05.2019р. Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про закриття провадження у справі №905/458/18, суд дійшов висновку про його безпідставність, з огляду на наступне:

Виходячи зі змісту постанови Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019р., її прийняття відбулось за результатами розгляду вимог про скасування протоколу засідання комісії Центральних районних електричних мереж Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» від 29.06.2017р. №67 щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією від 16.05.2017р. №036296 та визнання дій комісії Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними.

У вказаній постанові, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Наразі, у справі №522/12901/17-ц складання акту про порушення було обумовлено самовільним підключенням споживача до електричної мережі без договору з енергопостачальною компанією.

При цьому, у справі №905/458/18 сторони пов`язані між собою договірними відносинами. Як зазначалось, відповідно до п.3.1.5 договору №972 від 09.06.2008р. постачальник має право на доступ до належних як споживачу, так і субспоживачам, електроустановок, засобів (систем) обліку електроенергії, приладів вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, а також для здійснення контролю дотримання встановлених режимів споживання електроенергії та потужності, виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого ПКЕЕ порядку і виконання інших необхідних робіт.

Пунктом 4.2.3 вказаного договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недоврахованої унаслідок порушення споживачем - юридичною особою Правил користування електричною енергією за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням Методики, у разі таких дій споживача:

- виявлення у споживача змін у схемі обліку електроенергії:

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою та ПКЕЕ.

За правилами п.п.3.1.2, 6.1, 6.1.3 укладеного сторонами правочину постачальник має право обмежувати або припиняти постачання електричної енергії споживачу згідно з умовами розділу 6 цього договору відповідно до порядку, передбаченого ПКЕЕ. Електропостачання споживача може бути обмежено або припинено постачальником з повідомленням споживача не пізніше ніж за три робочих дні, зокрема, у разі несплати рахунків, виставлених відповідно до умов договору.

За таких обставин, приймаючи до уваги, що внаслідок несплати нарахувань, здійснених відповідачем на підставі оспорюваного рішення комісії, енергопостачальна компанія згідно з умовами договору набуває право на відключення споживача від електропостачання, позивач правомірно звернувся до суду з розглядуваним позовом.

При цьому, висновки, які наведені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019р. у справі №522/12901/17-ц не можуть бути застосовані до правовідносин, що склались між сторонами у справі №905/458/18 оскільки засновані на правовідносинах, що не є тотожними.

Окрім того, слід зазначити, що предметом спору у справі №522/12901/17-ц було скасування протоколу засідання комісії енергопостачальної компанії, тоді як Фізичною особою-підприємцем Павленком Р. В. заявлено вимогу про визнання незаконним рішення комісії енергопостачальної компанії як оперативно-господарської санкції, що повністю узгоджується з приписами ст.ст.216-218, 235 Господарського кодексу України.

Згідно із ст.129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір в сумі 1762 грн та витрати на експертизу підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.46, 86, 129, 210, 231, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати незаконним рішення комісії Краматорського району електричних мереж Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» щодо стягнення з Фізичної особи-підприємця Павленка Романа Валентиновича, ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_1 , вартості недоврахованої електроенергії на суму 110328,74 грн за протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ №323 від 31.01.2018р. на підставі Правил користування електричною енергією.

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (84302, Донецька область, м.Краматорськ, вул.Комерційна, буд.8, ) на користь Фізичної особи-підприємця Павленка Романа Валентиновича ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 1762 грн та витрати на проведення експертизи в сумі 5148 грн.

Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Вступну та резолютивну частини рішення складено та підписано 03.07.2019р.

Повний текст рішення складено та підписано 15.07.2019р.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.О.Паляниця