УХВАЛА

м. Київ

17.07.2019Справа № 910/7103/19

Суддя Господарського суду міста Києва Бондаренко Г. П., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сімнадцять" про скасування судового наказу від 05.06.2019 у справі наказного провадження.

За заявою Публічного акціонерного товариства "БГ Банк" (04112, м. Київ, вул. Дегтярівська, 48, )

До боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Сімнадцять" (04074, м. Київ, вул. Вишгородська, 21, )

Про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за договором оренди майна № 01/04/14-1 від 01.04.2014 у розмірі 41 460, 48 грн

ВСТАНОВИВ:

05.06.2019 Господарським судом міста Києва видано судовий наказ за заявою Публічного акціонерного товариства "БГ Банк" за вимогою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сімнадцять" про стягнення заборгованості за договором оренди майна №01/04/14-1 від 01.04.2014 у розмірі 41 460, 48 грн

12.07.2019 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Сімнадцять" надійшла заява про скасування судового наказу, відповідно до якої останній просив скасувати судовий наказ від 05.06.2019.

Відповідно до розпорядження керівника апарату від 12.07.2019 № 05-23/1461 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу матеріалів судової справи та витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2019 проведено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/7103/19 у зв`язку з відпусткою судді Сівакової В.В. та визначено суддю-доповідача Бондаренко Г.П.

Розглянувши заяву про скасування судового наказу, Господарський суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 12 Господарського процесуального кодексу України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до частини 1 статті 157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 3 статті 157 Господарського процесуального кодексу України заява про скасування судового наказу має містити:1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Частиною 5 статті 157 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Всупереч вказаним вимогам боржник зазначив скорочене найменування, а саме: ПАТ "БГ Банк" і ТОВ "Сімнадцять" заявника та боржника відповідно.

Крім того, як встановлено Судом, боржник до заяви про скасування судового наказу додав копію платіжного доручення про сплату судового збору за подання заяви про скасування судового наказу.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3.1. Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до вказаної Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до вказаної Інструкції. Платіжне доручення оформляється платником згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Ураховуючи вищенаведене, суд зазначає, що документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, які прийняли платіж, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

У пункті 2.21 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" роз`яснено, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Отже, позивачем всупереч норм законодавства не було додано належного доказу на підтвердження доплати судового збору у розмірі 96, 05 грн. Надана позивачем копія платіжного доручення не може вважатись належним доказом сплати судового збору.

Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення заяви про скасування судового наказу № 910/7103/19 від 05.06.2019, виданого на підставі заяви Публічного акціонерного товариства "БГ Банк" .

Відповідно до частини 6 статті 157 Господарського процесуального кодексу України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Керуючись статтями 157, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Повернути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сімнадцять" про скасування судового наказу № 910/7103/19 від 05.06.2019, виданого на підставі заяви Публічного акціонерного товариства "БГ Банк" .

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 17.07.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Бондаренко Г. П.