УХВАЛА

м. Київ

22.07.2019Справа № 910/9293/19
Суддя Мудрий С.М., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до 1) приватного акціонерного товариства «Веста»

2) міської ради м. Кропивницького

про визнання недійсним з моменту прийняття рішення позачергових Загальних Зборів акціонерів приватного акціонерного товариства «Веста», які оформлені протоколом від 16.04.2019 року та скасування реєстраційної дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до приватного акціонерного товариства «Веста» та міської ради м. Кропивницького про визнання недійсним з моменту прийняття рішення позачергових Загальних Зборів акціонерів приватного акціонерного товариства «Веста», які оформлені протоколом від 16.04.2019 року та скасування реєстраційної дії.

В обґрунтування позовних вимог, ОСОБА_1 зазначила, що вона є власником 10 простих іменних акцій приватного акціонерного товариства «Веста», що складає 0,000601% від їх загальної кількості.

Проте, під час проведення позачергових зборів акціонерів, які відбулися 16.04.2019 року були наступні порушення: не направлено позивачу повідомлення про проведення позачергових загальних зборів, збори відбулися не в місці зазначеному у повідомленні, прийнято рішення, які не включені у порядок денного позачергових загальних зборів ПрАТ «Веста», які відбулися 16.04.2019р., підсумки голосування не розміщені у встановленому законом порядку. У зв`язку з чим, порушено право позивача: на участь в управлінні товариством, належним чином підготуватись до участі у зборах та позбавляє право позивача взяти участь у зборах, що на думку позивача є безумовною підставою для скасування рішення.

Відповідно до ч.1 статті 27 Господарського процесуального кодексу України позов пред`являється до господарського суду за місцезнаходженням чи місцем проживання відповідача, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Разом із тим, статтею 30 Господарського процесуального кодексу України визначено порядок розгляду справ за виключною підсудністю.

Виключна підсудність - правило, відповідно до якого справа має бути розглянута тільки певним господарським судом. Виключна підсудність означає, що деякі категорії справ не можуть розглядатися за загальними правилами підсудності, а також за правилами альтернативної підсудності. Отже, виходячи із комплексного аналізу положень ст.ст. 30, 31 Господарського процесуального кодексу України, суди не можуть допускати випадків будь-яких спорів щодо підсудності, оскільки Господарським процесуальним кодексом України чітко визначено категорії спорів, які повинні розглядатися тільки за виключною підсудністю.

Згідно ч.6 статті 30 Господарського процесуального кодексу України спори, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі спори між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів, а також спори, що виникають з правочинів щодо корпоративних прав (крім акцій) в юридичній особі, розглядаються господарським судом за місцезнаходженням юридичної особи.

Під корпоративними спорами слід розуміти спори, що виникають з корпоративних відносин.

Згідно ч.ч.1, 3 статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

У п.8 статті 2 Закону України "Про акціонерні товариства" вказано, що корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

За приписами ст. 25 вказаного нормативно-правового акту передбачено, що кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на: 1) участь в управлінні акціонерним товариством; 2) отримання дивідендів; 3) отримання у разі ліквідації товариства частини його майна або вартості частини майна товариства; 4) отримання інформації про господарську діяльність акціонерного товариства. Одна проста акція товариства надає акціонеру один голос для вирішення кожного питання на загальних зборах, крім випадків проведення кумулятивного голосування. Акціонери-власники простих акцій товариства можуть мати й інші права, передбачені актами законодавства та статутом акціонерного товариства.

Тобто, з наведеного полягає, що спір між позивачем та відповідачем 1 за своєю правовою природою є корпоративним спором, розгляд якого підлягає за правилами виключної підсудності згідно ч. 6 статті 30 Господарського процесуального кодексу України, тобто, господарським судом за місцезнаходженням юридичної особи.

Згідно ч.2 статті 27 Господарського процесуального кодексу України для цілей визначення підсудності відповідно до цього Кодексу місцезнаходження юридичної особи та фізичної особи - підприємця визначається згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Частиною 4 статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" закріплено, що відомості, які містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи-підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах.

Як встановлено судом та вбачається з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 12.07.2019 року (дата подання позову) адресою місцезнаходження приватного акціонерного товариства "Весна" () було 04107, м. Київ, вулиця Нагірна, будинок 22.

Проте, відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 22.07.2019 року, адресою місцезнаходження приватного акціонерного товариства "Весна" () є: 25006, Кіровоградська обл., місто Кропивницький, вул. Дворцова, будинок 13.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ГПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 2 статті 31 ГПК України справа, прийнята судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, повинна бути ним розглянута і в тому випадку, коли в процесі розгляду справи вона стала підсудною іншому суду, за винятком випадків, коли внаслідок змін у складі відповідачів справа відноситься до виключної підсудності іншого суду.

Враховуючи вищезазначене та беручи до уваги те, що відповідачем змінено своє місцезнаходження ще до прийняття справи до свого провадженнягосподарським судом міста Києва, тому суд дійшов висновку про необхідність передачі матеріалів справи та позовної заяви за виключною підсудністю до господарського суду Кіровоградської області.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 27, 30, 31, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Веста» та міської ради м. Кропивницького про визнання недійсним з моменту прийняття рішення позачергових Загальних Зборів акціонерів приватного акціонерного товариства «Веста», які оформлені протоколом від 16.04.2019 року та скасування реєстраційної дії з доданими до неї матеріалами передати за виключною підсудністю на розгляд до господарського суду Кіровоградської області (25022, м. Кропивницький, вул. В`ячеслава Чорновола, 29/32).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржено в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції безпосередньо до суду апеляційної інстанції в строк, визначений ст. 256 ГПК України.

Суддя С.М. Мудрий