СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2019 р. Справа №922/1483/19

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Гетьман Р.А., суддя Дучал Н.М. , суддя Хачатрян В.С.,

при секретарі судового засідання Шило А.М.,

за участю представників:

прокурора - Захарової Н.О., посв. №032956 від 10.04.2015,

позивача - не з`явився,

1-го відповідача - Ніколенко А.В., ордер серія ХВ №000228 серія ПТ №2751 від 09.04.2019, посв. адв. №2751 від 09.04.2019,

2-го відповідача - не з`явився,

3-го відповідача - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Східного апеляційного господарського суду матеріали апеляційної скарги Заступника прокурора Харківської області (вх.№1920Х/1 від 21.06.2019) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.06.2019 (м. Харків, суддя Шатерніков М.І., повний текст ухвали складено 03.06.2019) у справі №922/1483/19,

за позовом Заступника прокурора Харківської області, м. Харків в інтересах держави в особі Міністерства освіти і науки України, м. Київ,

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптима», м. Харків,

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа», м. Харків,

3. Харківської державної академії фізичної культури, м. Харків,

про визнання недійсними додаткових угод до договору,

ВСТАНОВИЛА:

Заступник прокурора Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області в інтересах держави в особі Міністерства освіти і науки України з позовною заявою до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптима», 2) Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа» та 3) Харківської державної академії фізичної культури, в якій просить суд визнати недійсними з моменту укладення додаткові угоди до договору про спільну діяльність №1/30-09 від 30.09.2004, укладені між Харківською державною академією фізичної культури, Товариством з обмеженою відповідальністю «Альфа» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Оптима», а саме: додаткову угоду №3 від 15.01.2006, додаткову угоду №5 від 13.09.2006, додаткову угоду №6 від 29.12.2006, додаткову угоду №7 від 25.06.2007, додаткову угоду №8 від 27.06.2007, додаткову угоду №9 від 29.12.2011, додаткову угоду №9 від 10.12.2013.

Судом першої інстанції при дослідженні матеріали позовної заяви було встановлено, що вони подані з порушенням п. 2, 10 частин 3 ст. 162, п. 1 ч. 1 ст. 164, ст. 172 ГПК України, у зв`язку з чим ухвалою суду від 22.05.2019 позовну заяву Заступника прокурора Харківської області залишено без руху. Надано прокурору строк п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви та надання до суду докази усунення таких недоліків. Зокрема, роз`яснено, що всупереч вимогам ст.ст. 164, 172 ГПК України, прокурором не надано суду доказів відправлення копії позовної заяви з доданими документами відповідачам, оскільки поштові описи вкладення у цінний лист не містили інформації про направлення саме позовної заяви.

Ухвала суду від 22.05.2019 про залишення позовної заяви без руху була вручена прокурору 24.05.2019, про що судом встановлено з поштового повідомлення про вручення поштового відправлення (012800/5).

29.05.2019 прокурором на адресу суду надано заяву про усунення недоліків позовної заяви, з якій зазначено ідентифікаційний код Міністерства освіти і науки України та зазначено, що Міністерство освіти та науки України на час подання прокуратурою позову до суду з вимогами або позовом про визнання додаткових угод недійсними до тих самих відповідачів, з тим самим предметом та з тих самих підстав не зверталось. Крім того до заяви прокуратурою додано «докази направлення сторонам копії позовної заяви з додатками».

Дослідивши надані прокурором документи («докази направлення сторонам копії позовної заяви з додатками») суд першої інстанції встановив, що прокурором не усунуті всі недоліки, які зумовили залишення позовної заяви без руху, зокрема прокурором не надано належних доказів надсилання учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення. Відповідний висновок зумовив прийняття судом ухвали від 03.06.2019 про повернення позовної заяви та доданих до неї документів , в т. ч. платіжне доручення №1235 від 20.05.2019 на суму 13447,00 грн., заступнику прокурора Харківської області м. Харків.

Заступник прокурора Харківської області з вказаною ухвалою суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм чинного законодавства, просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.06.2019 у справі №922/1483/19; направити справу для розгляду до Господарського суду Харківської області.

Зокрема, апелянт зазначає, що у суду першої інстанції не має підстав вважати, що прокурором не виконано вимоги ч.1 ст. 172 ГПК України та не направлено сторонам у справі копії позовної заяви, оскільки позивачем було дотримано всіх вимог Порядку пересилання поштових відправлень та Правил надання послуг поштового зв`язку. При цьому, апелянт звертає увагу на те, що законодавством не передбачено обов`язкове виготовлення опису-вкладення (ф.107) за допомогою друку.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 24.06.2019 апеляційну скаргу Заступника прокурора Харківської області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.06.2019 у справі №922/1483/19 залишено без руху, у зв`язку з ненаданням доказів сплати судового збору. Встановлено апелянту десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги.

25.06.2019, в строк, наданий для усунення недоліків, до Східного апеляційного господарського суду надійшла заява про долучення до матеріалів апеляційної скарги платіжного доручення, яке підтверджує сплату судового збору у належному розмірі та порядку (вх.№6037).

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 25.06.2019 відкрито апеляційне провадження за даною апеляційною скаргою. Встановлено учасникам провадження у справі строк для подання відзиву на апеляційну скаргу до 15.07.2019. Призначено справу до розгляду на 17.07.2019.

Від 1-го відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№6579 від 15.07.2019), в якому ТОВ «Оптима» просить суд залишити апеляційну скаргу Заступника прокурора Харківської області - без задоволення, оскаржувану ухвалу суду - без змін.

Згідно Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.07.2019, у зв`язку з відпусткою судді Россолова В.В. для розгляду справи №922/1483/19 визначено наступний склад колегії суддів: суддя Гетьман Р.А., суддя Дучал Н.М., суддя Хачатрян В.С.

В судове засідання Східного апеляційного господарського суду 17.07.2019 представники позивача, 2-го та 3-го відповідача не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до частини 1 статті 285 Господарського процесуального кодексу України рішення суду апеляційної інстанції вручаються (видаються або надсилаються) в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, 2-ий та 3-ий відповідачі отримали ухвалу суду про відкриття провадження у справі - 04.07.2019, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Згідно статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Враховуючи те, що судом апеляційної інстанції створено всі необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, вжито заходи для належного повідомлення сторін про час та місце розгляду справи шляхом надіслання копій ухвал про призначення справи до розгляду на юридичні адреси учасників справи, враховуючи, що участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком учасника справи, а також положення ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, судова колегія дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги в даному судовому засіданні.

Прокурор в судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 17.07.2019 підтримав вимоги апеляційної скарги, просив задовольнити її в повному обсязі. Представник 1-го відповідача проти вимог скарги заперечував, просив оскаржувану ухвалу суду залишити без змін.

Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи, заслухавши в судовому засіданні пояснення прокурора та представника 1-го відповідача, перевіривши правильність застосування господарським судом норм права, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду зазначає наступне.

Ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів позивачем було надано описи вкладення у цінний лист, з яких не вбачається направлення позовної заяви. Крім того, описи містять дату - 19.04.2019, тоді як сама позовна заява складна та підписана 17.05.2019.

З огляду на викладене судом першої інстанції було залишено позовну заяву без руху для усунення недоліків, а саме для надання доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адреси учасників справи листом з описом вкладення.

До заяви про усунення недоліків, яка надійшла до суду першої інстанції позивач надав описи вкладення у цінний лист, які містять перелік документів, направлених на адреси учасників. Разом з тим у колонці 2 опису поряд із надрукованим «Витяг з ЄДР» від руки дописано «позов» та виправлено кількість аркушів, замість «1» дописано - « 20» та виправлено загальну кількість предметів-аркушів на 56 арк..

Колегія суддів до даних описів вкладення ставиться досить критично, та не вважає їх належними доказами підтвердження направлення позовної заяви та доданих до неї документів іншим сторонам, у зв`язку із чим погоджується із судом першої інстанції про недотримання позивачем вимог ст.172 ГПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМУ від 05.03.2009 №270 (далі - правила) розрахунковим документом, що підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Згідно з пунктом 8 Правил надання послуг поштового зв`язку оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів. До внутрішніх поштових відправлень належать, зокрема листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою (пункт 19 Правил надання послуг поштового зв`язку).

У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися (пункт 61 Правил надання послуг поштового зв`язку). Під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці кожного поштового відправлення проставляється відбиток календарного штемпеля. Дата відбитку календарного штемпеля маркувальної машини повинна відповідати даті подання письмової кореспонденції для пересилання (п. 73 Правил надання послуг поштового зв`язку).

При цьому, сам зразок оформлення опису ф. 107, що наведений в Порядку, містить застереження: «Виправлення не допускаються», що свідчить про недопустимість внесення будь-яких дописок та виправлень до опису вкладення.

Відтак, за даних обставин, позивачем не подано належних доказів надіслання учасникам провадження у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів, оскільки на відміну від решти тексту опису вкладення відомості щодо надсилання позовної заяви (а саме: «позов», « 20», «загальна кількість предметів - 56 аркушів») дописані чорнилом та шляхом виправлення записів.

Крім того, виправлення, що були внесені до описів вкладення від руки не завірені належним чином ані відправником, ані працівником поштового зв`язку - зокрема, не містять інформації яка особа внесла виправлення та коли.

Отже, зазначені описи вкладення не можуть бути належними доказами направлення копії позовної заяви з доданими документами учасникам провадження у справі.

Відповідно до п.1-4 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Таким чином, зважаючи на викладене суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо повернення позовної заяви.

Доводи прокурора, зазначені в апеляційній скарзі, апеляційним судом не визнаються такими, що можуть бути підставою згідно ст.ст.275-280 Господарського процесуального кодексу України для скасування чи зміни оскаржуваної ухвали.

Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 131-1 Конституції України, статті 23 Закону України «Про прокуратуру» при зверненні до суду із позовом прокурор повинен, по-перше, визначити орган, уповноважений виконувати функції в спірних правовідносинах, а по-друге, навести причини, які перешкоджають тому, щоб належний суб`єкт захищав інтереси держави.

Верховний суд у цій постанові також зазначає, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі №924/1237/17, від 23.10.2018 у справі №906/240/18, від 01.11.2018 у справі №910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

Суд відзначає, що така практика не є намаганням обмежити функції прокуратури сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, а є лише наслідком системного тлумачення положень законодавства, якими встановлена необхідність підтвердження судом підстав для представництва прокуратурою інтересів держави, оскільки право прокуратури на звернення до суду в інтересах уповноваженого суб`єкта, не може презюмуватися, як безспірне.

При зверненні до суду з відповідним позовом, прокурором було визначено Міністерство освіти і науки України, як орган, який упродовж тривалого строку не виконував належним чином покладені на нього функції, проте, прокурором не було доведено будь-якими належними та допустимими доказами у розумінні статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, які б свідчили про те, що визначений ним орган, здійснює покладені на нього повноваження неналежним чином.

Отже, саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, неналежним чином здійснює відповідні повноваження захисту державних інтересів, не достатньо для прийняття судом цієї заяви.

За змістом абзацу 2 частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги необґрунтування заяви підставами неналежного здійснення або нездійснення уповноваженим суб`єктом функцій захисту інтересів держави, суд на підставі статті 174 Господарського процесуального кодексу України мав підстави для повернення позовної заяви з підстав, викладених вище.

Разом з тим, судова колегія зазначає, що не підлягає скасуванню судове рішення, якщо апеляційною інстанцією буде з`ясовано, що його резолютивна частина є правильною, хоча б відповідні висновки місцевого господарського суду й не були належним чином обґрунтовані у мотивувальній частині рішення. Водночас апеляційний господарський суд у мотивувальній частині своєї постанови не лише вправі, а й повинен зазначити власну правову кваліфікацію спірних відносин та правову оцінку обставин справи.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ухвала Господарського суду Харківської області від 03.06.2019 у справі №922/1483/19 підлягає залишенню без змін з підстав викладених в мотивувальній частині постанови, апеляційна скарга Заступника прокурора Харківської області підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 129, 269, 273, п.1, ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА :

Апеляційну скаргу Заступника прокурора Харківської області залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.06.2019 у справі №922/1483/19 залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки її оскарження передбачено ст. 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 22.07.2019.

Головуючий суддя Р.А. Гетьман

Суддя Н.М. Дучал

Суддя В.С. Хачатрян