УХВАЛА

22 липня 2019 року

м. Київ

Справа № 924/949/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Волковицької Н. О. - головуючого, Могила С. К., Случа О. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват"

на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 (головуючий - Бучинська Г. Б., судді Грязнов В. В., Мельник О. В.) у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват"

до Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Антимонопольний комітет України,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Фонд державного майна України,

про визнання договору про закупівлю укладеним 23.09.2016 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "ПРИВАТ" та Публічним акціонерним товариством "Хмельницькобленерго" на умовах поданого Товариством з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" проекту цього договору,

ВСТАНОВИВ:

11.07.2019 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 у справі № 924/949/16, в якій скаржник просить скасувати оскаржувану ухвалу апеляційного суду та закрити провадження у справі у відповідній частині.

Предметом касаційного оскарження є ухвала Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 у справі № 924/949/16, якою визнано подання Товариством з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" заяви про відвід суддів суддів Грязнова В.В. та Мельника О.В. зловживанням процесуальними правами, залишено заяву про відвід суддів без розгляду та стягнуто в дохід Державного бюджету України з Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" 2000 грн штрафу на підставі статті 43 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Не погоджуючись з оскаржуваним судовим рішенням скаржник зазначає, що судом апеляційної інстанції були порушені принципи законності, верховенства права, остаточності та обов`язковості виконання судового рішення, оскільки кожен з відводів, в тому числі й який судом залишено без розгляду та визнано як зловживання процесуальними правами, обгрунтовувався обставинами та порушенням процесуального законодавства з боку суду, які виникали безпосередньо під час судових засідань, які передували заявленню відводу та суттєво відрізнялись один від одного як суддями, яким заявлявся відвід, так обгрунтуваннями та обставинами.

Крім цього скаржником у скарзі зазначено, що однією з підстав заявленого відводу суддів Грязнова В.В. та Мельника О.В. від 27.05.2019 було те, що суд змінив межі, в яких повинні встановлюватись обставини під час апеляційного розгляду, та визнав зміну доводів поданої апеляційної скарги шляхом прийняття та долучення додаткових пояснень до апеляційної скарги, в якій зазначено іншу нововиявлену обставину, ніж та, на яку посилався заявник у заяві про перегляд рішення першої інстанції та у апеляційній скарзі.

За наслідками перевірки матеріалів поданої касаційної скарги колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 2 ГПК України завданнями господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесенню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Під час апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", в якій скаржник просить скасувати ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 15.01.2019 та ухвалити нове рішення про задоволення заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у справі № 924/949/16, Товариством з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" неодноразово подавалися заяви про зловживання скаржником процесуальними правами, зокрема 12.04.2019 та 06.05.2019. Зазначені заяви були обгрунтовані тим, що, скаржник у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами в її обгрунтуванні посилається на судові рішення, зміст яких перекручує, чим вводить суд в оману; а також підстави перегляду рішення за нововитявленими обставинами та апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, є різними, а тому подаючи апеляційну скаргу та надаючи пояснення в судовому засіданні відповідач вводить суд в оману щодо дійсних підстав, визначених ним в заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору.

Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Відповідно до частини першої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За результатами розгляду заяв Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" про зловживання скаржником процесуальним правами суд апеляційної інстанції в ухвалах звертав увагу, що відповідно до частин першої та другої статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному та, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Колегія апеляційного суду дійшла висновку, що обставини, визначені у заяві про зловживання процесуальними правами, підлягають оцінці судом при прийнятті судового рішення по розгляду апеляційної скарги, зокрема, чи є визначені стороною обставини нововиявленими.

Крім цього, судом було зазначено, що відповідно до статті 43 ГПК України право на визнання дій учасника зловживанням процесуальними правами - це є правом суду. Подання клопотань про визнання певних дій учасника справи зловживанням правами та клопотань про застосування до такого учасника заходів процесуального примусу іншим учасником справи процесуальним законом не передбачено, а ведення судового процесу є дискреційними повноваженнями суду.

Однак, після кожної окремої відмови суду у вирішенні заяв про визнання дій Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго" зловживанням процесуальними правами, Товариством з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" подавались заяви про відвід суддям.

15.04.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" подало заяву про відвід головуючого судді Бучинської Г. Б. у справі № 903/626/18, яка обгрунтована тим, що суддею Бучинською Г. Б. проінгноровано заяву сторони позивача про зловживання відповідачем процесуальними правами та застосування до нього заходів процесуального примусу та прийнято додаткові поясненння до апеляційної скарги; а приховування факту надходження таких пояснень, є порушенням й потуранням засад рівності та змагальності сторін, диспозитивності, неупередженості та безсторонності суду та прийняття завідомо виключно позиції відповідача у справі, котра на переконання заявника є оманливою і спрямована на введення суду в оману.

10.05.2019 до апеляційного суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" про відвід суддів Північно-західного апеляційного господарського суду Бучинської Г. Б., Грязнова В. В. та Мельника О. В. у справі № 924/949/16, в обгрунтування якої заявник посилався на те, що колегією суддів його не було повідомлено про факт надання суду відповідачем додаткових пояснень до апеляційної скарги, а також судом не було вирішено питання про поновлення або про не поновлення строків для надання таких пояснень, що призвело до порушення меж здійснення розгляду апеляційної скарги.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" про відвід судді Бучинської Г. Б., суддя Василишин А. Р. дійшов висновку про необгрунтованість заявленого відводу та ухвалою від 16.04.2019 відмовив у задоволенні заявленого відводу.

Ухвалою від 13.05.2019 (суддя Демидюк О. О.) у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя: Бучинська Г. Б., суддя Грязнов В. В., суддя Мельник О.В. у справі № 924/949/16 також відмовлено.

27.05.2019 на адресу суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" про відвід суддів Грязнова В. В. та Мельника О. В. у справі № 924/949/16, яка обгрунтована тим, що судді Грязнов В. В. та Мельник О. В. не реагують на зловживання Акціонерним товариством "Хмельницькобленерго" своїми процесуальними правами та обов`язками з приводу подання повних та достовірних пояснень, зокрема відповідачем в апеляційній скарзі та додаткових поясненнях до апеляційної скарги визначено іншу нововиявлену обставину, якою обгрунтовувалась первинно подана до суду першої інстанції заява про перегляд рішення за нововиявленою обставиною, що, на думку позивача, є намаганням ввести апеляційний суд в оману щодо заявленої нововиявленої обставини з метою змінити підстави заявленої заяви на стадії апеляційного провадження.

Розглянувши зазначену заяву про відвід, судом апеляційної інстанції постановлено оскаржувану ухвалу від 27.05.2019, якою визнано подання Товариством з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" заяви про відвід суддів Грязнова В. В. та Мельника О. В. зловживанням процесуальними правами, залишено заяву про відвід суддів без розгляду та стягнуто в дохід Державного бюджету України з Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" 2000 грн штрафу.

Постановляючи оскаржувану ухвалу апеляційний суд посилаючись на частину третю статті 38 ГПК України вказав, що підстави, викладені в заяві про відвід суддів Грязнова В. В. та Мельника О. В. в частині зміни відповідачем підстав звернення з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами та підстав апеляційної скарги, було розглянуто судом при розгляді заяви про відвід судді Бучинської Г. Б. від 15.04.2019, яку визнано необгрунтованою та відмовлено в її задоволенні в передбаченому процесуальним кодексом порядку.

А тому підстави заявленого відводу суддів Грязнова В. В. та Мельника О. В. були відомі заявнику ще 12.04.2019 та щодо них вже було прийнято рішення, яким визначено, що заявлені обставини не можуть слугувати підставою для відводу головуючого судді. Разом з тим, заявник звернувся з заявою про відвід інших членів колегії з підстав, які вже були розглянуті в межах заявленого відводу від 15.04.2019 судді Бучинській Г. Б.

Інша підстава заявленого відводу, а саме введення суду в оману щодо мотивів рішення від 22.02.2017 у справі № 924/949/16 розглядалася судом під час розгляду заяви про зловживання стороною процесуальними правами від 22.04.19, про що була постановлена ухвала від 06.05.2019, зокрема, суд зазначав, що обставини, визначені позивачем в заявах про зловживання, підлягають дослідженню в рамках дослідження доказів у справі, що відбувається в нарадчій кімнаті, після чого постановляється рішення.

Частиною третьою статті 38 ГПК України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

У зв`язку з наведеним колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду оскаржуваною ухвалою правомірно кваліфікувала дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" за статтею 43 ГПК України такими, що суперечать завданню господарського судочинства та є зловживанням процесуальними правами, оскільки заявлений представником позивача відвід суддів Грязнова В. В. та Мельника О. В. є завідомо безпідставним, викладені підстави відводу грунтуються на припущеннях заявника, не підтверджені будь-якими доказами, вже неодноразово були розглянуті судом та надано вичерпне мотивування викладеним обставинам при попередньому розгляді аналогічного змісту заяв.

Відповідно до частини другої статті 42 ГПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною першою статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами пункту 1 частини другої цієї ж статті ГПК України залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Частиною третьою статті 42, частиною четвертою статті 43 ГПК України передбачено, що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків; у випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу, суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ГПК України.

За змістом частини першої статті 131 ГПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Положеннями пункту 2 частини першої статті 135 ГПК України передбачено, що у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено частиною другою статті 135 ГПК України, у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, суд, з урахуванням конкретних обставин, стягує в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від п`яти до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Колегія суддів апеляційного суду зазначила, обставини, викладені в заяві про відвід суддів Грязнова В. В. та Мельника О. В. від 27.05.2019, не є новими та такими, що не були відомі заявнику, оскільки підстави для відводу суддів є тотожними тим, які наводилися у попередніх заявах позивача і неодноразово були розглянуті апеляційним судом та надано їм правову оцінку. Всі заперечення заявника зводяться до оцінки нововиявлених обставин справи, а незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, не може бути підставою для відводу.

У зв`язку з вищевикладеним, Північно-західний апеляційний господарський суд з дотриманням норм чинного на момент винесення оскаржуваної ухвали законодавства дійшов висновку про існування підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 135 ГПК України, для покладення на Товариство з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" заходу процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі 2000 грн.

Таким чином, застосований апеляційним судом захід примусового впливу у вигляді штрафу є близьким до встановленого частиною першою статті 135 ГПК України мінімального розміру.

З огляду на вищевикладені обставини, колегія суддів касаційного суду вважає правомірним накладення судом апеляційної інстанції на відповідача штрафу за зловживання процесуальними правами, зокрема неодноразове безпідставне звернення до апеляційного господарського суду з заявами про відвід, що призводить до затягування апеляційного провадження та перешкодження судочинства.

Пунктом 2 частини другої статті 293 ГПК України передбачено, у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Доводи викладені у касаційній скарзі, не спростовують висновків суду апеляційної інстанції та не викликають сумнівів щодо правомірності застосування норм права під час прийняття оскаржуваної ухвали, тому колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 у справі № 924/949/16.

Керуючись статтями 233, 234, 235, пунктом 2 частини другої статті 293 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 у справі № 924/949/16.

2. Матеріали касаційної скарги на 27 (двадцяти семи) аркушах повернути скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Волковицька

Судді С. К. Могил

О. В. Случ