ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

16.07.2019 Справа № 904/1471/19

за позовом Міністерства оборони України, м.Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "КЕРУЮЧА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "ДНІПРО-ІНВЕСТ-БУД", м.Дніпро

про стягнення 91164,41 грн.

Суддя Кеся Н.Б.

При секретарі судового засідання Хавіної О.С.

Представники:

Від Позивача: Зінченко С.О., довіреність № 220/509/Д від 03.12.2018 р., представник

Від Відповідача: представник не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Міністерство оборони України (далі-Позивач) 11.04.2019р. звернулось з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КЕРУЮЧА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "ДНІПРО-ІНВЕСТ-БУД" (далі-Відповідач), в якому просить суд стягнути з Відповідача на свою користь штрафні санкції - пеню у розмірі 91164,42 грн. за порушення строку виконання зобов`язань за Договором підряду від 22.12.2017р. №303/3/12/299-17 та судовий збір.

Позивач обґрунтовує свої вимоги простроченням виконання Відповідачем зобов`язань за Договором підряду №303/3/12/299-17 від 22.12.2017р.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.04.2019 прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.05.2019 відкладено судове засідання на 30.05.2019, Позивачу встановлено строк до 17.05.2019р. для надання письмових пояснень щодо розрахунку пені: чим встановлено та узгоджено між сторонами вартість окремих видів робіт, як визначена вартість невиконаної частини робіт (зазначити реквізити акту виконання робіт та позицію в ньому щодо вартості виконання), визначення періоду прострочення (початок та кінець періоду) з доказами направлення цих пояснень на адресу Відповідача.

В підготовчому судовому засіданні 30.05.2019 судом виявлено, що Позивач не надав витребувані судом письмові пояснення.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.05.2019 відкладено судове засідання на 13.06.2019, Позивачу встановлено строк до 13.06.2019р. для надання письмових пояснень щодо розрахунку пені: чим встановлено та узгоджено між сторонами вартість окремих видів робіт, як визначена вартість невиконаної частини робіт (зазначити реквізити акту виконання робіт та позицію в ньому щодо вартості виконання), визначення періоду прострочення (початок та кінець періоду) з доказами направлення цих пояснень на адресу Відповідача.

30.05.2019р. після судового засідання канцелярією суду зареєстровані письмові пояснення Міністерства оборони України щодо розрахунку пені (арк.с. 112-114).

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.06.2019 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів. Судове засідання відкладено на 27.06.2019.

В підготовчому судовому засіданні 13.06.2019 представник Позивач не зміг надати суду пояснення щодо розрахунків сум за позовом.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.06.2019 підготовче судове засідання відкладено на 16.07.2019 і зобов`язано Позивача надати письмові пояснення з питання: чому вартість невиконаних робіт не підтверджується даними кошторисів і актів виконаних робіт за сумами цих робіт.

Відповідач в судові засідання призначені на 08.05.19р., 30.05.19р., 13.06.19р., 27.06.19р. та 16.07.19р. не з`явився, заперечень проти позову не подав, згідно з довідками поштової установи поштові відправлення на адресу Відповідача поштовою установою повернуто до суду з посиланням на закінчення терміну зберігання (арк.с. 102-105, 184-186, 195-202).

Відповідно до ст.14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Стаття 13 ГПК України передбачає, що :

кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом;

кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

На підставі п.3 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, впродовж тривалого часу, під час підготовчого провадження, суд з`ясовував механізм обрахування спірних сум за позовом, оскільки позовні матеріали не давали змогу перевірити обґрунтованість наведеного у позові розрахунку в частині вартості кожного виду із замовлених робіт і частини виконаних робіт. Ці обставини унеможливлювали арифметичну перевірку вартості невиконаних робіт, визначену Позивачем для нарахування неустойки.

Про ці обставини судом неодноразово роз`яснювалось представникам Позивача, які прибували для участі в судових засіданнях, але надати пояснення щодо розрахунків за матеріалами справи не могли. Ухвалами суду від 08.05.2019, 30.05.2019 та 27.06.2019 від Позивача витребовувались відповідні пояснення.

В останньому судовому засіданні 16.07.2019 судом в останнє було перевірено позовні матеріали та усі надані Міністерством оборони України письмові пояснення з доданими до них матеріалами і знову виявлено, що розрахунок спірної неустойки за порушення Відповідачем строків виконання робіт не узгоджується арифметично з документами справи.

Так, наприклад:

у позові Позивач зазначив, що вартість невиконаних робіт зі зняття плодючого шару грунту складає 568,13грн. В поясненнях зазначив, що кошторисна вартість цього виду робіт складає 568,13грн. В той же час локальний кошторис на будівельні роботи №1-1-1 на зняття родючого шару грунту (аркс.с.127-128) визначає за кошторисом - 453,14.грн. Чи є ця сума остаточно узгодженою, чи немає на неї додаткових законних нарахувань, суду інформації не надано;

у позові Позивач зазначив, що вартість невиконаних робіт з буріння свердловини, шафа управління свердловиною складає 63115,07грн. В поясненнях зазначив, що кошторисна вартість цього виду робіт складає 425674,74грн. В той же час локальні кошториси на будівельні роботи №2-1-1, 2-1-2, 2-1-3, 2-1-5 на буріння свердловини, шафа управління свердловиною (аркс.с.129-143) визначають за кошторисом загалом вартість у розмірі: 305007,29грн., що складає 281041,2грн, 5336,08грн., 14668,67грн., 3961,34грн. відповідно за кожним кошторисом. Чи є ці суми остаточно узгодженими, чи немає на них додаткових законних нарахувань, суду інформації не надано. З перевірки вартості частково виконаних робіт з буріння свердловини Позивач надав акт №2 приймання виконаних робіт за грудень 2017 на суму 289237,76грн. Проте, в додатково наданому до суду розрахунку (арк.с.115) Позивач зазначив вартість виконаних робіт чомусь на суму 362559,67грн. Отже, суд не знаходить підтвердження числових показників ані щодо договірної суми кожного виду робіт, ані щодо суми фактично виконаних робіт.

Суд розцінює ці обставини як такі, що перешкоджають суду роз глянути справу по суті, оскільки для встановлення обґрунтованості або необґрунтованості розрахунків Позивача суду необхідно розуміти, яким чином Позивач визначив суму вартості невиконаних робіт для нарахування неустойки, як Позивач використовував при цьому вихідні дані, механізм обрахування тощо. Проте, під час як підготовки позову до суду, так й під час підготовчого провадження Міністерство оборони України до запитань суду показало формальне ставлення до справи, що не сприяє об`єктивному вирішенню спору по суті і ефективному захисту порушеного права.

Відповідно до ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Стаття 13 ГПК України передбачає, що :

учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом;

кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом;

кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Ч.ч.2,3 ст.42 ГПК України:

учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом;

у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

На підставі п.4 ч.1 ст.226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, суд вбачає підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку із неподанням Позивачем без поважних причин витребуваних документів, що перешкоджає вирішенню спору по суті.

Згідно з ч.4 ст.226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, господарський суд виходить з того, що зі змісту п.4 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що в разі залишення заяви або скарги без розгляду, у випадку неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, сплачена сума судового збору не повертається.

Отже, підстави для повернення судового збору у справі відсутні.

Керуючись ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226, ст.ст. 234, 235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Міністерства оборони України до Товариства з обмеженою відповідальністю "КЕРУЮЧА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "ДНІПРО-ІНВЕСТ-БУД" залишити без розгляду.

Судові витрати покласти на Позивача.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в десятиденний строк у порядку, встановленому статтями 254-259 ГПК України.

Суддя Н.Б. Кеся