ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Суми

12.07.2019 Справа № 920/724/19

Суддя господарського суду Сумської області Жерьобкіна Є.А., перевіривши матеріали позовної заяви

за позовом Керівника Конотопської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі позивачів:

1) Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (вул. Грушевського, 12/2, м. Київ, 01008),

2) Сумської обласної державної адміністрації (майдан Незалежності, 2, м. Суми, 40000),

3) Конотопської районної державної адміністрації Сумської області (вул. Соборна, 23, м. Конотоп, Сумська область, 41607),

до відповідачів 1) Відділу освіти Конотопської районної державної адміністрації Сумської області (вул. Михайла Сусло, 21-А, м. Конотоп, Сумська область, 41607),

2) Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮВЕНТА ІНЖИНІРІНГ» (вул. Мечнікова, буд. 4/1, офіс 18-Б, м. Київ, 01133),

про визнання недійсними результатів публічної закупівлі та договору про закупівлю,

ВСТАНОВИВ:

08.07.2019 до Господарського суду Сумської області звернувся Керівник Конотопської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі позивачів: Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Сумської обласної державної адміністрації, Конотопської районної державної адміністрації Сумської області з позовом до Відділу освіти Конотопської районної державної адміністрації Сумської області, Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮВЕНТА ІНЖИНІРІНГ», в якому просить суд: 1) визнати недійсними (незаконними) результати державної закупівлі, проведеної відділом освіти Конотопської районної державної адміністрації, що оформлені повідомленням про намір укласти договір, згідно якого переможцем відкритих торгів по предмету закупівлі «Нове будівництво футбольного поля зі штучним покриттям на території В`язівського навчально - виховного комплексу: загальноосвітня школа І - III ступенів - дошкільний навчальний заклад Конотопської районної ради Сумської області» визначено ТОВ «ЮВЕНТА ІНЖИНІРІНГ» з ціною 1490000,00 грн.; визнати недійсним договір підряду від 28.12.2018 № 431 на виконання робіт з нового будівництва футбольного поля зі штучним покриттям на території В`язівського навчально - виховного комплексу: загальноосвітня школа І - III ступенів - дошкільний навчальний заклад Конотопської районної ради Сумської області, укладений між відділом освіти Конотопської районної державної адміністрації та ТОВ «ЮВЕНТА ІНЖИНІРІНГ» з урахуванням додаткової угоди.

Відповідно до ст.53 Господарського процесуального кодексу України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах.

Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які звертаються до суду за захистом прав і інтересів інших осіб, повинні надати суду документи, які підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах таких осіб.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

В обґрунтування заявлених позовних вимог прокурор зазначає, що публічну закупівлю робіт з нового будівництва футбольного поля зі штучним покриттям на території В`язівського навчально виховного комплексу: загальноосвітня школа І - III ступенів - дошкільний навчальний заклад Конотопської районної ради Сумської області було проведено з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі». Укладений за результатами процедури закупівлі договір суперечить вимогам законодавства та призведе до протиправного фінансування видатків державного бюджету, що унеможливлює раціональне та ефективне використання державних коштів, порушує фінансово-економічні основи держави і може спричинити істотну шкоду її інтересам. Крім цього, відхилення більш економічно вигідної пропозиції учасника (ТОВ «Харківспецінвест») з підстав невідповідності конкурсних пропозицій вимогам тендерної документації з одночасним акцептуванням дорожчої пропозиції ТОВ «ЮВЕНТА ІНЖИНІРІНГ», яка вимогам тендерної документації також не відповідає, суперечить меті та принципам проведення публічних закупівель, оскільки створює враження необ`єктивності та упередженості при виборі переможця, наявності необґрунтованих перешкод для одних учасників та надання переваг іншим. Одним із органів, уповноважених державою здійснювати повноваження у спірних правовідносинах, є Міністерство економічного розвитку і торгівлі України. Фінансування об`єкту «Футбольне поле зі штучним покриттям на території В`язівського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дошкільний навчальний заклад» Конотопської районної ради по вул. Клубній, 71, у с. В`язове Конотопського району - нове будівництво» здійснюється за рахунок державного та місцевого (районного) бюджетів, додержання вимог чинного законодавства при проведенні публічної закупівлі, безпосередньо належить до інтересів Сумської обласної та Конотопської районної державних адміністрацій. Отже, органами, уповноваженим державою здійснювати повноваження у спірних правовідносинах, є також Сумська обласна державна адміністрація та Конотопська районна державна адміністрація. З метою повідомлення про виявлені порушення закону під час проведення публічної закупівлі та спонукання до вжиття заходів на захист інтересів держави було спрямовано листи до Мінекономрозвитку (від 08.05.2019 № 71-3169вих19, від 29.05.2019 № 71- 3594вих19), Сумської обласної державної адміністрації (від 14.05.2019 № 71- 3321вих19, від 29.05.2019 № 3603вих19) та Конотопської районної державної адміністрації (від 08.05.2019 № 71-3180вих19, від 20.05.2019 № 71-3423вих19, від 18.06.2019 № 71-3934вих19). Проте, жоден із вказаних органів до цього часу заходів на захист інтересів держави не вжив, з відповідним позовом до суду не звернувся.

Статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закон України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Так, згідно ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява № 61517/00, п. 27).

Європейський Суд з прав людини також звертав увагу на категорії справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява №42454/02, п. 35) Європейський Суд з прав людини висловив таку думку (неофіційний переклад): "сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Водночас, Європейський Суд з прав людини уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

З урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (ч. ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України, ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" проявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

Звертаючись з позовом в інтересах держави в особі позивачів: Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Сумської обласної державної адміністрації, Конотопської районної державної адміністрації Сумської області про визнання недійсними результатів публічної закупівлі та договору про закупівлю, посилаючись на проведення закупівлі з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», вказуючи, що жоден з зазначених органів до цього часу заходів на захист інтересів держави не вжив, з відповідним позовом до суду не звернувся, прокурор не обґрунтував наявність у Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Сумської обласної державної адміністрації, Конотопської районної державної адміністрації Сумської повноважень щодо здійснення моніторингу закупівель, контролю за дотриманням законодавства про закупівлі, та права останніх при виявленні випадків недотримання законодавства про закупівлі звернутися до суду з позовом в інтересах держави.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлені Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів: до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю; вживає заходів з недопущення здійснення платежів з рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов`язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених абзацом другим цієї частини; відміни процедури закупівлі; набрання законної сили рішенням суду про визнання результатів процедури закупівлі недійсними; на період призупинення процедури закупівлі; наявності відповідного рішення органу оскарження відповідно до статті 18 цього Закону. Перевірка наявності документів, визначених в абзаці другому цієї частини, проводиться підрозділом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, який здійснює обслуговування замовника, шляхом перегляду документів, розміщених в електронній системі закупівель.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.

Антимонопольний комітет України та Рахункова палата здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 1 Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 №459, Міністерство економічного розвитку і торгівлі України (Мінекономрозвитку) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

Основними завданнями Мінекономрозвитку є забезпечення формування та реалізація державної політики у сфері державних та публічних закупівель.

Повноваження здійснюються шляхом здійснення нормативно-правового забезпечення державного регулювання у сфері державних та публічних закупівель; підготовки та подання до Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Рахункової палати звіту, який містить аналіз функціонування системи публічних закупівель; узагальнення практики здійснення закупівель, у тому числі міжнародну, вивчає, узагальнює та поширює світовий досвід з питань закупівель; здійснення міжнародного співробітництва у сфері закупівель; надання роз`яснення щодо застосування законодавства у сфері державних закупівель; надання узагальнених відповідей рекомендаційного характеру щодо застосування законодавства у сфері закупівель; надання на власному інформаційному ресурсі безоплатні консультації рекомендаційного характеру з питань закупівель; інформування громадськості про політику та правила публічних закупівель; розроблення примірних навчальних програм з питань організації та здійснення державних та публічних закупівель; забезпечення функціонування безоплатного веб-порталу уповноваженого органу з питань державних закупівель; забезпечення функціонування веб-порталу та інформаційного ресурсу з питань публічних закупівель, а також здійснює їх наповнення; здійснення співробітництва з державними органами та громадськими організаціями щодо запобігання проявам корупції у сфері закупівель; проведення авторизації електронних майданчиків; взаємодія з громадськістю з питань удосконалення системи публічних закупівель і організовує наради та семінари з питань закупівель.

З викладеного вбачається, що у Міністерства економічного розвитку і торгівлі України відсутні повноваження щодо здійснення контролю у сфері закупівель та проведення моніторингу.

Про зазначене Міністерство економічного розвитку і торгівлі України у листі від 20.05.2019 № 3301-04/20888-05 повідомило прокурора.

За приписами ст. 71 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Відповідно до п. 10 ч.1 ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

За приписами пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з п. 4 Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль у міністерствах, інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах, суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи).

Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Держаудитслужба здійснює контроль за цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; дотриманням законодавства про закупівлі.

Держаудитслужба вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме:

вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог;

звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;

застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства;

передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Відповідно до Положення про Державну фінансову інспекцію України, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 06.08.2014 № 310, Державна фінансова інспекція України (Держфінінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до пп. 2, 5 п.4 Положення, Держфінінспекція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний фінансовий контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Таким чином, саме Державна аудиторська служба України та Державна фінансова інспекція України є центральними органами виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють моніторинг закупівель, контроль за дотриманням законодавства про державні закупівлі і мають право при виявленні випадків недотримання законодавства про державні закупівлі та не виконанні підконтрольною установою вимог до усунення відповідних порушень, звернутися до суду в інтересах держави.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що перед зверненням до суду прокурор перевірив та встановив, що вказані суб`єкти владних повноважень, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, не здійснюють або неналежним чином здійснюють захист інтересів держави.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя, повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі позивачів: Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Сумської обласної державної адміністрації, Конотопської районної державної адміністрації Сумської області з позовом про визнання недійсними результатів публічної закупівлі та договору про закупівлю, оскільки прокурором не доведено нездійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також не доведено наявність у Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Сумської обласної державної адміністрації, Конотопської районної державної адміністрації Сумської повноважень щодо здійснення моніторингу закупівель, контролю за дотриманням законодавства про закупівлі, та права останніх при виявленні випадків недотримання законодавства про закупівлі звернутися до суду з позовом в інтересах держави.

Враховуючи викладене, суд повертає позовну заяву і додані до неї документи на підставі п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

Керуючись ст. 162, 164, 172, 174 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву повернути Керівнику Конотопської місцевої прокуратури.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 255-257 Господарського процесуального кодексу України. Відповідно до пп. 17.5. п. 17 Розділу XI Перехідних положень до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Додаток на адресу Конотопської місцевої прокуратури: позовна заява № 75-91-19 від 04.07.2019 (вх. № 2086 від 08.07.2019) на 14-ти аркушах з додатками на 105-ти аркушах, в тому числі платіжне доручення № 1024 від 01.07.2019; опис вкладення на ім`я Господарського суду Сумської області від 04.07.2019, поштовий конверт.

Ухвала підписана суддею 12.07.2019

Суддя Є.А. Жерьобкіна