ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"22" липня 2019 р. Справа№ 910/11436/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пашкіної С.А.

суддів: Іоннікової І.А.

Пономаренка Є.Ю.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.05.2019, повний текст якого складений 05.06.2019

у справі № 910/11436/16 (суддя Івченко А.М.)

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Аксепт-Транс»

до Гаражно-будівельного кооперативу «Авіатор»

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.05.2019, повний текст якої складений 05.06.2019, у справі № 910/11436/16:

- у задоволенні заяви боржника від 07.11.2018 в частині витребування для дослідження із встановленням строку їх надання у ліквідаційної комісії ВГСУ посвідчених копій доказів про те, хто у ВГСУ отримав від КАГС дві справи за № 910/11436/16 від 09.08.2017 і 09.08.2017, хто і коли у ВГСУ здійснював авторозподіл цих справ між суддями - відмовлено;

- у задоволенні клопотання боржника від 21.11.2018 про витребування для дослідження у ліквідаційній комісії ВГСУ копії доказів із встановленням строку їх надання - відмовлено повністю;

- у задоволенні клопотання боржника від 18.12.2018 про визнання ОСОБА_1 неправоздатним у справі, його докази неналежними та недостовірними, виключення доказів із категорії належних - відмовлено повністю;

- у задоволенні заяви боржника від 19.12.2018 відмовлено повністю;

- у задоволенні заяви боржника від 29.05.2019 відмовлено повністю;

- у задоволенні клопотання боржника від 29.05.2019 відмовлено повністю;

- клопотання від 16.11.2018 № 01-29/199, клопотання від 15.04.2019 № 01-29/269, клопотання від 15.05.2019 про припинення повноважень та відсторонення Голови правління боржника залишено без розгляду;

- відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про визнання кредитором Гаражно-будівельного кооперативу «Авіатор».

Не погоджуючись з ухвалою, 21.06.2019 ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 у справі № 910/11436/16 скасувати, визнати ОСОБА_1 кредитором ГБК «Авіатор» на суму 99 331,00 грн., клопотання від 16.11.2018 № 01-29/199, клопотання від 15.04.2019 № 01-29/269, клопотання від 15.05.2019 про припинення повноважень та відсторонення Голови правління боржника задовольнити.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.07.2019 справа № 910/11436/16 передана на розгляд колегії суддів у складі: Пашкіна С.А. (головуючий), судді Пономаренко Є.Ю., Іоннікова І.А.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до вказаних правових норм, апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.05.2019, повний текст якої складений 05.06.2019, заявник мав подати в строк по 17.06.2019 включно, проте подав її 21.06.2019.

У апеляційній скарзі заявник просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Частиною 1 статті 119 ГПК України в редакції, на дату винесення цієї ухвали встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, клопотання (заява) про відновлення процесуального строку повинне містити пояснення щодо причин пропуску такого строку і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 256 ГПК України в редакції, на дату винесення цієї ухвали, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

За приписами ч. 3 ст. 256 ГПК України, строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження заявник посилається на те, що з оскаржувану ухвалу він не отримував, а про її складення в повному обсязі дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень лише 21.06.2019.

Щодо вказаних обставин колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що представник апелянта був присутній в судовому засіданні 29.05.2019 в якому було проголошено вступну та резолютивні частини оскаржуваної ухвали, а відтак, саме з цієї дати був обізнаним про наявність такої ухвали, та, відповідно, не був позбавлений можливості перевіряти наявність вказаної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

За змістом ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Як слідує з відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, до вказаного реєстру спірну ухвалу надіслано судом 05.06.2019, зареєстровано 05.06.2019, оприлюднено 06.06.2019, а отже, саме з цієї дати заявник мав можливість бути обізнаним про зміст оскаржуваної ухвали.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що можливість вчасного подання ОСОБА_1 апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто мала суб`єктивний характер, якою (можливістю) він вчасно не скористався, а наведені позивачем у відповідній заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.».

Відповідно до чинного законодавства, поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 256 ГПК України строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ст. ст. 174, 260 ГПК України з метою надання заявнику можливості виправити допущені недоліки шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

При цьому колегія суддів зауважує заявникові на тому, що відповідно до приписів п. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 174, 234-235, 242, 256, 260, 287 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.05.2019 у справі № 910/11436/16 залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали ОСОБА_1 має право усунути недоліки, а саме, подати до Північного апеляційного господарського суду відповідну заяву, в якій зазначити інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що:

- в разі невиконання зазначеної ухвали суду в строк, визначений п. 2 її резолютивної частини, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено в порядку встановленому статтею 261 цього Кодексу;

- відповідно до приписів ст.118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку (ч.1); заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч.2).

4. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя С.А. Пашкіна

Судді І.А. Іоннікова

Є.Ю. Пономаренко