СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" липня 2019 р. Справа № 922/2858/17

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Здоровко Л.М., суддя Бородіна Л.І., суддя Лакіза В.В.,

за участю секретаря судового засідання Черкас В.М.,

представників сторін:

позивача - Ашурова А.Р. на підставі довіреності від 15.01.2019, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ХВ №002308; Поддашкіна О . Ю. на підставі ордеру серії ХВ №000056 від 23.10.2018, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №1003 від 12.10.2012,

третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на підставі довіреності №758 від 31.08.2017, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ДН №5490,

третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_3 на підставі довіреності №423 від 05.02.2019, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ДН №5490,

третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_3 на підставі довіреності №3837 від 04.09.2017, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ДН №5490,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка-2016" (вх.№1805 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.05.2019, постановлену у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Прохоровим С.А., час проголошення ухвали - 11:46год., дата складання повного тексту ухвали - 29.05.2019, у справі № 922/2858/17

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка-2016", м. Харків,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача 1) ОСОБА_6 , м. Харків, 2) ОСОБА_7 , м. Харків , 3) ОСОБА_8 , м. Харків,

третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, Товариство з обмеженою відповідальністю "Темпор", м. Харків,

до Комунального підприємства "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради, м. Харків,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, 1) ОСОБА_4 , м. Харків , 2 ) ОСОБА_2 , м . Харків, 3 ) ОСОБА_5 , с. Комсомольське, Зміївський район, Харківська обл., 4) Департамент реєстрації Харківської міської ради, м. Харків,

про скасування матеріалів технічної інвентаризації

ВСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ніка-2016" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації", в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд:

1) припинити протиправні дії КП "Харківське міське Бюро технічної інвентаризації", що порушують право ТОВ "Ніка-2016" як іпотекодержателя нерухомого майна по АДРЕСА_4 щодо подвійної інвентаризації об`єкту нерухомості по АДРЕСА_4 , як об`єкту нерухомості по АДРЕСА_4 та встановити факт подвійної інвентаризації об`єкту нерухомості по АДРЕСА_4 , як об`єкту нерухомості по АДРЕСА_4 ;

2) відновити становище ТОВ "Ніка-2016" як іпотекодержателя нерухомого майна по АДРЕСА_4 , яке існувало до порушення права та скасувати матеріали технічної інвентаризації, технічний паспорт та інвентаризаційну справу №88454 об`єкту нерухомості, нежитлової будівлі по АДРЕСА_4 .

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.12.2017 було призначено у справі №922/2858/17 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України.

18.04.2019 до суду надійшов висновок експерта у справі №922/2858/17.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.04.2019 провадження у справі поновлено.

27.05.2019 від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_5 надійшло клопотання про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи; посилаючись на те, що експерт не надав повної відповіді на поставлені питання просить поставити на вирішення експертів наступне питання:

- чи є нежитлова будівля, що розташована на АДРЕСА_3 однією цілою будівлею, що відповідає матеріалам інвентаризаційної справи № 88454 по АДРЕСА_4 , чи це незалежні одна від одної дві окремі будівлі, що відповідають матеріалам інвентаризаційної справи № 73928 по АДРЕСА_4 ?

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.05.2019 задоволено клопотання третьої особи ОСОБА_5 про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи; призначено у справі №922/2858/17 додаткову судову будівельно-технічну експертизу. Проведення додаткової експертизи доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України.

На вирішення експертів поставлено питання: Чи є нежитлова будівля, що розташована на АДРЕСА_3 однією цілою будівлею, що відповідає матеріалам інвентаризаційної справи № 88454 по АДРЕСА_4 , чи це незалежні одна від одної дві окремі будівлі, що відповідають матеріалам інвентаризаційної справи № 73928 по АДРЕСА_4 ?

Провадження у справі 922/2858/17 зупинено.

Місцевим господарським судом зазначено, що у висновку судової будівельно-технічної експертизи №121 експерт надав відповідь лише на третє питання та частково на четверте; щодо інших питань експерт вказав на неможливість надання висновку, а п`яте питання експерт проігнорував. Ознайомившись з висновками експерта, який він надав у відповіді на четверте питання, суд дійшов висновку про необхідність призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи.

Не погодившись з ухвалою місцевого господарського суду від 27.05.2019, позивач звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить оскаржувану ухвалу скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, оскільки на сторінці 11 експертного дослідження експерт повно пояснила процес проведення експертизи та можливість коректної відповіді на поставлені питання; на думку апелянта, клопотання заявника - ОСОБА_5 безпідставно затягує розгляд справи.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка-2016" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.05.2019 у справі №922/2858/17; встановлено учасникам справи строк до 27.06.2019 для подання відзиву на апеляційну скаргу з доказами надсилання відзиву апелянту; призначено справу до розгляду на 09.07.2019 о 14:30год.

08.07.2019 представником третіх осіб ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 подано до Східного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу (вх.№6356).

Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до частини 1 статті 263 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмові формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Ухвалою суду про відкриття апеляційного провадження було встановлено учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу - до 27.06.2019; згідно наявних у матеріалах справи поштових повідомлень, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_2 ухвала про відкриття апеляційного провадження була вручена 18.06.2019,

Представником третіх осіб відзив був поданий з пропуском встановленого судом строку - 08.07.2019, і представник третіх осіб не порушує питання щодо наявності поважних причин неподання відзиву у встановлений строк.

Відповідно до статті 165 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання учасником справи відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції долучає відзив представника третіх осіб до матеріалів справи, але здійснює розгляд апеляційної скарги без його врахування.

У судовому засіданні представник апелянта - Поддашкіна О.Ю. оголосила доводи апеляційної скарги; представники апелянта просять апеляційну скаргу задовольнити.

Представник третіх осіб ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 - ОСОБА_3 проти доводів апеляційної скарги заперечує, вважає, що встановити об`єктивну істину у справі можна лише отримавши відповідь на питання, що поставлено експерту на додаткову судово-будівельну технічну експертизу; зазначає, що проведення додаткової експертизи не можна розцінювати як затягування розгляду справи, оскільки можливість призначення додаткової експертизи передбачено нормами Господарського процесуального кодексу України.

Також представник третіх осіб вважає, що ТОВ "Ніка-2016" не заінтересована у розгляді даної справи, оскільки, як стало відомо представнику третіх осіб до початку судового засідання, ТОВ "Ніка-2016" відступила свої права іншій особі - ТОВ "Алекс Інвестмент Енд Менеджмент Груп", про що надано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 05.07.2019, однак, коли це було здійснено представнику третіх осіб не відомо і таких відомостей ним суду не надано.

Представник апелянта зазначила, що їй не відомо таких обставин.

Інші учасники справи своїм правом на участь у судовому засіданні не скористались, представники третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Департаменту реєстрації Харківської міської ради, в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча усі учасники справи були належним чином завчасно повідомлені про час, дату і місце розгляду апеляційної скарги, про що у матеріалах справи містяться відповідні поштові повідомлення.

Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи апелянта, заслухавши у судовому засіданні представників позивача та третіх осіб, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Як встановлено місцевим господарським судом, ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.12.2017 у справі № 922/2858/17 було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України. На вирішення експертів були поставлені наступні питання:

1. Чи є нежитлова будівля, розташована по АДРЕСА_4 , такою, що була проінвентаризована Комунальним підприємством Харківське міськБТІ" як нежитлова будівля по АДРЕСА_4 з самочинними переплануваннями та добудовою? Якщо ні, то де фактично розташована будівля по АДРЕСА_4 та де фактично розташована будівля по АДРЕСА_4 та чи є це різними будівлями?

2. Яка існує технічна, проектно-будівельна, первинна звітна документація (форми КБ-2в, КБ-3 тощо) з будівництва на об`єкт нерухомого майна по АДРЕСА_4 ? Ким, коли та на якій підставі створено даний об`єкт нерухомості?

3. Чи проводилася реконструкція нежитлової будівлі, що розташована на АДРЕСА_3 зі зміною несучих конструкцій, внутрішніх стін в період з 01.01.2010 по теперішній час? Якщо так, то коли та в якому обсязі?

4. Чи є нежитлова будівля, що розташована на АДРЕСА_3, однією цілою будівлею чи це дві окремі будівлі? Якщо це окремі будівлі, то чи існує у них два окремі фундаменти, температурний шов або інша відстань (проміжок) всередині стіни між будівлями та чи існує два незалежних дахи?

5. Чи можна вважати двома окремими будівлями, будівлі, які мають спільний дах, фундамент та між якими та у яких є одна спільна несуча стіна, без температурних швів та інших проміжків?

18.04.2019 до суду надійшов висновок судової будівельно-технічної експертизи № 121 у справі №922/2858/17, який було складено 28.02.2019 експертом Петришиною Ю.Ю.

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 121, судом першої інстанції встановлено, що експерт надала відповідь лише на третє питання та частково на четверте. Щодо інших питань експерт вказав на неможливість надання висновку, а п`яте питання, яке було поставлене експерту, взагалі проігноровано.

Ознайомившись з висновками експерта, які вона надала у відповіді на четверте питання, місцевий господарський суд дійшов висновку про необхідність призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи.

Зокрема, судом першої інстанції зазначено, що експерт, відповідаючи на поставлене четверте питання, не надала достатню відповідь та не повно дослідила об`єкт та матеріали та обставини, що мають істотне значення, зокрема експерт не зазначила у висновку, які існували перешкоди для відкриття фундаменту з іншого боку будівлі, або більш глибоке відкриття фундаменту у місці, де таке відкриття виконувалося. Також експерт не вказує, яким чином вона встановила однорідність або неоднорідність матеріалу, з якого виготовлено фундамент. Також експертом не вказано обов`язкові критерії, за якими можна встановити, чи є досліджувальний об`єкт однією будівлею, чи двома різними, що має істотне значення для вирішення спору по суті.

У висновку та у дослідній частині не вказано на причини або обставини, що заважали експерту встановити та дослідити об`єкт або його характеристики для надання відповіді на четверте питання.

Отже, зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку про неповне з`ясування експертом усіх обставин та дослідження об`єкту при наданні висновку, який фактично не відповідає на поставлені питання, а тому існує необхідність призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої слід поставити питання, що викладене у резолютивній частині оскаржуваної ухвали суду від 28.05.2019.

Апеляційним господарським судом встановлено, що розгляд даної справи здійснюється Господарським судом Харківської області з серпня 2017 року.

У позовній заяві ТОВ "Ніка-2016" посилається на те, що позивач є іпотекодержателем нерухомого майна, що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 за договором іпотеки №687/1-07 від 29.08.2007, посвідченим приватним нотаріусом ХМНО Чуприно Г.О., реєстровий номер 4065. Як стало відомо позивачу, КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" було створено матеріал подвійної технічної інвентаризації нерухомого майна, що становить предмет іпотеки. Позивач зазначає, що реєстраційна справа та матеріали технічної інвентаризації містять дані на неіснуючий об`єкт нерухомості по АДРЕСА_4 , що, на думку позивача, підлягають визнанню нечинними та скасуванню.

В обґрунтування своїх доводів позивачем до позовної заяви додано, зокрема, копію висновку судової будівельно-технічної експертизи №9940 за матеріалами кримінального провадження №0000964 від 23.12.2016, відповідно до якого, до матеріалів інвентаризаційної справи БТІ №88454 по АДРЕСА_4 включені об`єкти нерухомості, відомості щодо яких містяться в матеріалах інвентаризаційної справи БТІ №73928 по АДРЕСА_4 (т.1 а.с.42-53).

У матеріалах справи також містяться копії інвентаризаційної справи №88454 на об`єкт нерухомості АДРЕСА_4 (т.2 а.с.210-295), інвентаризаційної справи на об`єкт нерухомості АДРЕСА_4 (т.3 а.с.1-327), висновку судової будівельно-технічної експертизи №4847 по кримінальній справі №63110219 від 06.09.2011, відповідно до якого, за об`ємно-планувальним рішенням матеріали технічної інвентаризації БТІ по інвентарній справі №88454 відповідають дійсному стану будівлі, розташованій по АДРЕСА_4 ; за об`ємно-планувальним рішенням матеріали технічної інвентаризації БТІ по інвентарній справі №73928 не відповідають дійсному стану будівлі, розташованій по АДРЕСА_4 (т.2 а.с.179-191).

У висновку судової будівельно-технічної експертизи №121 від 28.02.2019, яка була виконана експертом на виконання ухвали Господарського суду Харківської області від 14.12.2017 у справі №922/2858/17, експерт дійшов до наступних висновків:

1. Вирішення питань стосовно проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, присвоєння адрес об`єктам нерухомого майна виходить за межі компетенції експерта будівельника. Фактично досліджувана будівля розташована на АДРЕСА_3 .

2. На нежитлову будівлю по АДРЕСА_4 є інвентаризаційна справа №88454, копія якої надана для проведення дослідження та міститься в матеріалах справи №922/2858/17.

Проектна документація, виконавча документація, акти приймання виконаних робіт форми КБ-2В, КБ-3, а також проект реконструкції на дослідження не надані.

З наданих на дослідження документів встановити, ким, коли, та на якій підставі створено даний об`єкт нерухомості не надається можливим.

3. Переобладнання, які проведені на об`єкті дослідження в період з 10.11.2010 рік по теперешній час, по суті не є реконструкцією (докладніше див. дослідження).

4, 5. Встановити, чи є нежитлова будівля, яка розташована по АДРЕСА_3 однією цілою будівлею чи це є дві окремі будівлі не надається можливим з наступних причин: дослідити місце примикання фундаментів об`єкту дослідження в частині внутрішньої повздовжньої стіни не надається можливим, опирання перекриттів в різних частинах будівлі є різним, дах - спільний, по металевим зварним фермам (докладніше див. дослідження).

За таких обставин, зіставляючи ті питання, які ставив суд в ухвалі від 14.12.2017 на вирішення експерту, і висновки експерта, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду, що експерт надала відповідь на третє питання. Щодо першого і другого питань експерт вказала, що вирішення питань стосовно проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна виходить за межі компетенції експерта; за відсутності проектної і виконавчої документації встановити обставини створення нежитлової будівлі по АДРЕСА_4 не надається можливим. Однак, судова колегія не погоджується з висновком місцевого господарського суду, що експерт проігнорувала п`яте питання, оскільки із висновків вбачається, що на запитання 4 і 5 експертом був наданий один висновок.

Вирішуючи питання про необхідність призначення додаткової експертизи місцевим господарським судом зазначено, що експерт, відповідаючи на поставлене четверте питання, не надала достатню відповідь та не повно дослідила об`єкт та матеріали та обставини, що мають істотне значення, зокрема, експерт

- не зазначила у висновку, які існували перешкоди для відкриття фундаменту з іншого боку будівлі, або більш глибоке відкриття фундаменту у місці, де таке відкриття виконувалося;

- не вказала, яким чином вона встановила однорідність або неоднорідність матеріалу, з якого виготовлено фундамент;

- експертом не вказано обов`язкові критерії, за якими можна встановити, чи є досліджувальний об`єкт однією будівлею, чи двома різними, що має істотне значення для вирішення спору по суті;

- у висновку не вказано на причини або обставини, що заважали експерту встановити та дослідити об`єкт або його характеристики для надання відповіді на четверте питання.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що із описової частини експертного дослідження вбачається, що під час проведення обстеження експертом встановлено, що досліджувана будівля - трьох поверхова, складної конфігурації в плані; лінійні розміри з боку АДРЕСА_3 відповідають лінійним розмірам вказаним у поверхневому плані, що міститься в копії інвентаризаційної справи (т.2 справи). Має місце перепланування приміщень на другому та третьому поверхах шляхом перенесення внутрішніх перегородок.

У ході розкриття фундаментів нежитлової будівлі встановлено, що 1 місце розкриття: фундамент під частиною будівлі бетонний монолітний, неоднорідної текстури, верхня частина - бетонна плита, 2 місце розкриття: фундамент під частиною будівлі бетонний монолітний, однорідної текстури, верхня частина - кладка з керамічної цегли. Провести розкриття фундаментної частини будівлі в місці несучої внутрішньої стіни не надається можливим, оскільки до фундаментної частини об`єкту дослідження примикає фундамент будівлі №30.

На підставі проведеного дослідження експертом зазначено, що встановити чи є нежитлова будівля, яка розташована на АДРЕСА_3 однією будівелю або це є дві окремі будівлі не надається можливим, з наступних причин:

- фундаментна частина будівлі в місцях розкриття є різною за будівельним матеріалом: в одному місці фундамент - бетонний моноліт, неоднорідної текстури, верхня частина - бетонна плита; в другому місці - фундамент будівлі бетонний монолітний, однорідної текстури, верхня частина - кладка з керамічної цегли. Провести розкриття фундаментної частини будівлі в місці несучої внутрішньої стіни не надається можливим, оскільки до фундаментної частини об`єкту дослідження примикає фундамент будівлі №30. Дослідити місце примикання фундаментів об`єкту дослідження в частині внутрішньої повздовжньої стіни не надається можливим;

- в частині першого та другого поверху на внутрішню повздовжню несучу стіну опираються ребристі плити перекриття однієї частини будівлі, перекриття іншої частини будівлі в частині першого та другого поверхів опирається на цегляні колони по металевим балкам вздовж внутрішньої несучої стіни. Крім того, матеріал перекриттів першого та другого поверхів в різних частини будівлі є різним. Перекриття між третім поверхом та горищем залізобетонне монолітне по периметру будівлі в цілому. Згідно вище викладеного, опирання перекриттів в різних частинах будівлі є різним. Дах - спільний. Конструкція - металеві зварні ферми, що опираються на зовнішні повздовжні несучі стіни та на металеві стійки (внутрішня несуча повздовжня стіна), покриття - металеві профільовані листи.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд апеляційної інстанції виходить з такого.

Відповідно до статті 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

За положеннями статті 13 цього Кодексу, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно зі статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

При цьому, статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Висновок експерта є одним із доказів, який в силу зазначеної норми закону і положень статті 104 Господарського процесуального кодексу України, не має заздалегідь встановленої сили, і має оцінюватись судом у сукупності з іншими доказами.

Статтею 107 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Поряд з цим, судова колегія зазначає, що відповідно до частини 5 статті 98 Господарського процесуального кодексу України, суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

Відтак, чинним господарським процесуальним законодавством передбачено можливість за ініціативою суду викликати в судове засідання експерта для надання ним пояснень щодо висновку, у тому числі, якщо, на думку суду, є певні недоліки при наданні експертом відповідей на поставлені судом питання. Зокрема, у даному випадку, на четверте питання, відповідь на яке у висновку експерта місцевий господарський суд розцінив як неповну.

Додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.

Така правова позиція викладена у постанові пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 №4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи".

Однак, місцевий господарський суд не вчинив передбачених нормами Господарського процесуального кодексу дій щодо виклику експерта в судове засідання для надання пояснень щодо висновку і передчасно, не переконавшись, чи могли були питання щодо висновку експерта (зокрема, щодо четвертого питання) бути вирішені судом в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта, постановив оскаржувану ухвалу від 28.05.2019, якою поставлено іншому експерту питання: чи є нежитлова будівля, що розташована на АДРЕСА_3 однією цілою будівлею, що відповідає матеріалам інвентаризаційної справи № 88454 по АДРЕСА_4 , чи це незалежні одна від одної дві окремі будівлі, що відповідають матеріалам інвентаризаційної справи № 73928 по АДРЕСА_4 ?

Хоча по суті спору у матеріалах справи містяться вже три висновки судових будівельно-технічних експертиз, а також наявні копії інвентаризаційних справ №88454 по АДРЕСА_4 і №73928 по АДРЕСА_4 .

При цьому, судова колегія зазначає, що призначення оскаржуваною ухвалою суду від 28.05.2019 додаткової експертизи новому експерту (замість заслуховування у судовому засіданні експерта, який вже обізнаний щодо об`єкта дослідження) стало підставою для повторного зупинення провадження у даній справі, у той час, як зазначено вище, розгляд даної справи здійснюється місцевим господарським судом з серпня 2017 року.

Відповідно до пункту 10 частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, однією із основних засад господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

У той час, як передчасне призначення додаткової судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судова колегія відхиляє доводи представника третіх осіб, що проведення додаткової експертизи не можна розцінювати як затягування розгляду справи, оскільки нормами Господарського процесуального кодексу України передбачено можливість заслухати експерта у судовому засіданні.

Враховуючи викладене, судова колегія доходить висновку, що місцевий господарський суд хоча й дійшов висновку про неповну відповідь на четверте питання, поставлене експерту в ухвалі суду від 14.12.2017, при наданні висновку, передчасно, не заслухавши у судовому засіданні пояснень експерта з цього приводу, і не переконавшись, що неповнота наданого експертом висновку могла бути усунена шляхом надання експертом пояснень, призначив додаткову судову будівельно-технічну експертизу.

При цьому, суд апеляційної інстанції у спірних правовідносинах вважає доречним звернути увагу на застосування принципу процесуальної економії господарського судочинства - загального керівного положення, відповідно до якого господарський суд, учасники судового процесу економно і ефективно використовують всі встановлені законом процесуальні засоби для правильного та оперативного розгляду справ з дотриманням строків.

Сутність принципу процесуальної економії полягає в тому, що б під час розгляду справи в господарському суді для найбільш повного та всебічного розгляду справи використовувати всі встановленні законом засоби з урахуванням строків визначених нормами процесуального права. Елементами змісту принципу процесуальної економії господарського судочинства слід вважати: вимога оперативного розгляду справи; вимога економного використання процесуальних засобів судом, учасниками справи для повного та всебічного розгляду справи у господарському суді.

Така правові позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №912/2185/16.

Щодо доводів представника третіх осіб ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 - ОСОБА_3 , що ТОВ "Ніка-2016" відступила свої права іншій особі - ТОВ "Алекс Інвестмент Енд Менеджмент Груп", про що надано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 05.07.2019, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає таке.

По-перше, відповідно до положень статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Надана представником третіх осіб Інформація не була предметом розгляду суду першої інстанції, такі відомості місцевому господарському суду учасниками справи подані не були.

По-друге, із наданої представником третіх осіб Інформації не вбачається, коли саме було здійснено відступлення прав позивачем іншій особі; і сам представник зазначив, що у нього таких відомостей немає.

І по-третє, стаття 52 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив.

Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником). Тобто, спочатку має відбутися заміна у матеріальних правовідносинах, щодо яких розглядається спір, а потім, як наслідок, здійснене процесуальне правонаступництво.

Однак, судом першої інстанції питання щодо правонаступництва позивача не вирішувалось і відповідної ухвали судом постановлено не було.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного господарського суду доходить висновку, що місцевий господарський суд не забезпечив дотримання вимог чинного законодавства щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин, необхідних для призначення додаткової судової експертизи, що у свою чергу призвело до постановлення передчасної ухвали про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи і зупинення провадження у справі.

Відповідно до частини 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції, зокрема ухвали про зупинення провадження у справі, справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

За таких обставин, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка-2016" слід задовольнити, ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.05.2019 - скасувати, а матеріали справи №922/2858/17 направити на розгляд суду першої інстанції з урахуванням зазначеного.

Виходячи з приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України, суд вирішує питання про розподіл судових витрат у разі, якщо справа вирішується по суті.

Частиною 14 вказаної статті встановлено, якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки суд апеляційної інстанції не розглядає справу по суті, матеріали справи №922/2858/17 відповідно до положень статті 271 Господарського процесуального кодексу України передаються на розгляд суду першої інстанції, відтак, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 129, 254-255, 269, ч. 3 ст. 271, п. 6 ч. 1 ст. 275, п. 1 ч. 1 ст. 280, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка-2016" задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.05.2019 у справі №922/2858/17 скасувати.

Справу №922/2858/17 передати на розгляд Господарському суду Харківської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття і не підлягає оскарженню.

Повний текст постанови складено 12.07.2019.

Головуючий суддя Л.М. Здоровко

Суддя Л.І. Бородіна

Суддя В.В. Лакіза