ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

15.07.2019 Справа № 920/484/19

м. Суми

Господарський суд Сумської області у складі судді Жерьобкіної Є.А.,

за участю секретаря судового засідання Мудрицької С.Ю.,

Розглядається справа в порядку спрощеного позовного провадження № 920/484/19

за позовом Державної екологічної інспекції у Сумській області (вул. Першотравнева, 29, м. Суми, 40030),

до відповідача Комунального підприємства Середино-Будська житлова ремонтно-експлуатаційна дільниця (вул. Новгород-Сіверська, буд. 4, м. Середино-Буда, Сумська область, 41000),

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:

1) Середино-Будської міської ради (вул. Соборна, 7, м. Середино-Буда, Сумська область, 41000),

2) Сумської обласної ради (площа Незалежності, 2, м. Суми, 40000),

про стягнення 28 156 грн. 78 коп. шкоди, завданої навколишньому природному середовищу,

Представники учасників:

від позивача Міняйло Я.В. (довіреність № 2226/12 від 20.06.2019),

від відповідача не з`явився,

від третіх осіб: 1) не з`явився,

2) не з`явився.

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до суду, в якому просить стягнути з відповідача 28 156 грн. 78 коп. збитків, завданих внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 8447 грн. 03 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 5631 грн. 36 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 14 078 грн. 39 коп. - до спеціального фонду місцевого бюджету Середино-Будської міської ради, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Середино-Будської міської ради, код бюджетного призначення платежу - 24062100 (грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням природоохоронного законодавства), р/р 8378, ОКРО 37970621, Державне казначейство України, МФО 899998.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 21.05.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 920/484/19, залучено Середино-Будську міську раду та Сумську обласну раду до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву, позивачу надано строк до 24.06.2019 для подання суду відповіді на відзив, третім особам строк до 24.06.2019 для надання суду пояснень щодо позову.

07.06.2019 Сумська обласна рада подала пояснення по справі (вх. № 4554 від 07.06.2019), в яких позовні вимоги підтримує та просить суд розглядати справу без участі її представника.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 24.06.2019 відкладене підготовче засідання на 15.07.2019, 10:00.

25.06.2019 відповідач подав письмове пояснення по справі (вх. № 5082 від 25.06.2019), в якому зазначає, що 01.02.2017 Комунальне підприємство Середино-Будська житлова ремонтно-експлуатаційна дільниця отримало дозвіл УКР 0827СУМ на спеціальне водокористування і жодним чином не порушує вимоги законодавства. Актом планової перевірки від 05.12-11.12.2017 встановлено, що відповідач для водопостачання населенню використовує 7 артезіанських свердловин. Таким чином кількість забраних вод у січні 2017 року становить 8239,0 м3. Відповідач не перевищує граничного обсягу видобування, визначеного ст. 23 Кодексу України про надра.

Позивач підтримує позовні вимоги у повному обсязі.

Враховуючи достатність часу, наданого сторонам для подачі доказів в обґрунтування своїх позицій по справі, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови для реалізації учасниками процесу своїх прав.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

З 05.12.2017 по 11.12.2017 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища в Сумській області на підставі наказу від №412-П від 04.12.2017 та направлення №438/03-16 від 04.12.2017 проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якого складений акт № 438.

З акту вбачається, що під час державного нагляду (контролю) було виявлено порушення ст.ст. 44, 48 Водного кодексу України, зокрема відсутність дозволу на спеціальне водокористування до 01.02.2017.

Згідно з даними журналу обліку використаної води відповідачем у січні 2017 року використано 8239 м3.

Дозвіл на спеціальне водокористування УКР 0827 СУМ відповідачем отриманий 01.02.2017.

Внаслідок вказаного порушення на підставі матеріалів перевірки та Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 № 389, державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області здійснено розрахунок збитків, обумовлений самовільним використанням відповідачем водних ресурсів при відсутності дозвільних документів за період з 01.01.2017 по 31.01.2017, згідно з яким збитки становлять 28 156 грн. 78 коп. Розрахунок шкоди доданий позивачем до претензії від 09.01.2018 № 10/03-14, адресованої відповідачу.

У зв`язку з несплатою відповідачем збитків у загальній сумі 28156,78 грн позивач звернувся із даним позовом до господарського суду.

Відповідно до приписів частини 1 статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (стаття 16 Конституції України).

Відповідно до статей 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Водним кодексом України передбачено, що всі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням народу України, однією з природних основ екологічного розвитку і соціального добробуту.

Водні відносини в Україні регулюються цим Кодексом, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» та іншими актами законодавства.

Статтею 1 Водного кодексу України визначено, що водокористування - використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів); вода зворотна - вода, що повертається за допомогою технічних споруд і засобів з господарської ланки кругообігу води в його природні ланки у вигляді стічної, шахтної, кар`єрної чи дренажної води.

Згідно зі ст. 46 Водного кодексу України, водокористування може бути двох видів - загальне та спеціальне.

Відповідно до ст. 48 Водного кодексу України, спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів.

Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб.

Не належать до спеціального водокористування:

пропуск води через гідровузли (крім гідроенергетичних);

скид води з водних об`єктів відповідно до встановлених для них режимів роботи для підтримання екологічних витрат у річці та з метою запобігання виникненню гідродинамічних аварій;

подача (перекачування) води водокористувачам у маловодні регіони;

усунення шкідливої дії вод (підтоплення, засолення, заболочення);

використання підземних вод для вилучення корисних компонентів;

вилучення води з надр разом з видобуванням корисних копалин;

виконання розчистки русел річок, каналів і дна водойм, будівельних, днопоглиблювальних і вибухових робіт;

видобування корисних копалин (крім підземних вод) і водних рослин;

прокладання трубопроводів і кабелів;

проведення бурових, геологорозвідувальних робіт;

забір та/або використання води в об`ємі до 5 кубічних метрів на добу, крім тієї, що використовується для виробництва (входить до складу) напоїв та фасованої питної води;

інші роботи, які виконуються без забору води та скидання зворотних вод.

Стаття 49 Водного кодексу України передбачає, що спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.

Пунктом 9 частини 1 статті 44 Водного кодексу України передбачено обов`язок водокористувача здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Посилання відповідача на ст. 23 Кодекс України про надра суд не приймає до уваги, оскільки вказаний Кодекс не застосовується до даних правовідносин.

Завданням Кодексу України про надра є регулювання гірничих відносин з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян (ст.2 Кодексу України про надра).

Спірні правовідносини регулюються Водним кодексом України, який встановлює особливі правила користування водними ресурсами, раціональне їх використання та екологічно спрямованого захисту. Водний кодекс, в комплексі з заходами організаційного, правового, економічного і виховного впливу, сприяє формуванню водно-екологічного правопорядку і забезпеченню екологічної безпеки населення України, а також більш ефективному, науково обґрунтованому використанню вод та їх охороні від забруднення, засмічення та вичерпання (вступна частина Водного кодексу України).

Як визначено пунктом 6 частини 3 статті 110 Водного кодексу України відповідальність за порушення водного господарства несуть особи, винні у недотриманні умов дозволу або порушення правил спеціального водокористування.

Відповідно до статті 111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Згідно з приписами статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 03.05.2018 у справі № 917/717/17.

Судом встановлено, що факт порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства зафіксований в акті № 438, який є належним та допустимим доказом у справі. Акт підписаний представником відповідача без зауважень. Доказів скасування чи оспорювання відповідачем акта № 438 матеріали справи не містять.

У період 01.01.2017 по 31.01.2017 відповідач здійснював спеціальне водокористування без дозволу. Об`єм використаної води відповідачем у січні 2017 року становить 8239 м3 (більше 5 кубічних метрів на добу).

Об`єм використаної води підтверджується даними з журналу обліку використаної води Комунального підприємства Середино-Будська житлова ремонтно-експлуатаційна дільниця.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів встановлено Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 20.07.2009 № 389.

Розрахунок збитків здійснено позивачем відповідно до п. 9.1. Методики, згідно з яким розрахунок розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів, здійснюється за формулою: Зсам = 5 х W х Тар (грн.), де W - об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів, м-3; Тар - розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення (для поверхневих, підземних, шахтних, кар`єрних та дренажних вод - грн/100 м-3, води для потреб гідроенергетики та рибництва - грн/10000 м-3, води, яка входить до складу напоїв, - грн/м-3). Для води з лиманів Тар аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання поверхневих вод для показника "Інші водні об`єкти", встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення.

Фактичний об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів визначається на основі даних: первинної документації, статистичної звітності, ліміту забору та використання води, індивідуальних норм водоспоживання та водовідведення або довідки фізичної особи - підприємця або юридичної особи за підписом керівництва, завіреної печаткою (за наявності).

Об`єм використаної води підтверджується даними з журналу обліку використаної води Комунального підприємства Середино-Будська житлова ремонтно-експлуатаційна дільниця.

Щодо розміру, аналогічного ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановленої статтею 255 Податкового кодексу України на дату виявлення порушення, суд зазначає наступне.

Позивачем при розрахунку застосовано ставку рентної плати в сумі 68,35 грн за 100 куб. метрів.

Відповідно до ст. 255.5 (підпункт 5.2) Податкового кодексу України у редакції на дату виявлення порушення, ставка рентної плати за спеціальне використання підземних вод у Сумській області (крім Глухівського, Сумського, Роменського, Шосткинського районів) становить 68,35 за 100 куб. метрів.

Комунальне підприємство Середино-Будська житлова ремонтно-експлуатаційна дільниця є житлово-комунальним підприємством в розумінні ст. 14 Податкового кодексу України та Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Ціль водокористування: водозабезпечення власних потреб, водопостачання населення, підприємств і організацій м. Середина-Буда, відведення стічних вод.

Статтею 255 (пункт 7) Податкового кодексу України визначено, що житлово-комунальні підприємства застосовують до ставок рентної плати коефіцієнт 0,3.

Таким чином, розмір, аналогічний ставці рентної плати для відповідача, як житлово-комунального підприємства, буде складати 68,35 грн за 100 куб. метрів х0,3.

Посилання позивача на лист Головного управління ДФС у Сумській області від 22.01.2019, в якому зазначено, що коефіцієнт встановлений пунктом 7 ст. 255 не є складовою частиною ставки рентної плати за спеціальне використання води, суд не приймає до уваги, оскільки застосування такого коефіцієнта до ставок рентної плати для житлово-комунальних підприємств прямо передбачено п. 7 ст. 255 Податкового кодексу України, а Методикою передбачено застосування розміру, аналогічного ставці рентної плати.

Таким чином, обґрунтованим та правомірним є розмір відшкодування збитків в сумі 8447 грн. 03 коп. (5х8239,0 х 68,35х0,3/100).

Судом встановлено наявність елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, яка виявилась у самовільному використанні водних ресурсів без відповідного дозволу в період з 01.01.2017 по 31.01.2017; причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання вимог природоохоронного законодавства; самої шкоди. Відповідач відсутність своєї вини належними доказами не спростував.

На підставі викладеного, суд вважає обґрунтованими, правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 8447 грн. 03 коп. збитків, завданих внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 2534 грн. 11 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 1689 грн. 41 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 4223 грн. 51 коп. - до спеціального фонду місцевого бюджету Середино-Будської міської ради, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Середино-Будської міської ради, код бюджетного призначення платежу - 24062100 (грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням природоохоронного законодавства), р/р 8378, ОКРО 37970621, Державне казначейство України, МФО 899998.

При стягненні шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, суд враховує приписи статті 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та вимоги пункту 7 частини третьої статті 29, пункту 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України, які визначають, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

У задоволенні позову щодо стягнення з відповідача збитків в сумі 19709 грн 75 коп. суд відмовляє у зв`язку з необґрунтованістю розміру шкоди в цій частині.

Відповідно до п. 9 ст.129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Комунального підприємства Середино-Будська житлова ремонтно-експлуатаційна дільниця (вул. Новгород-Сіверська, буд. 4, м. Середино-Буда, Сумська область, 41000, код ЄРДПОУ 22984356) 8447 грн. 03 коп. збитків, завданих внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 2534 грн. 11 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 1689 грн. 41 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 4223 грн. 51 коп. - до спеціального фонду місцевого бюджету Середино-Будської міської ради, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Середино-Будської міської ради, код бюджетного призначення платежу - 24062100 (грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням природоохоронного законодавства), р/р 8378, ОКРО 37970621, Державне казначейство України, МФО 899998.

3. У задоволенні позову в іншій частині відмовити.

4. Стягнути з Комунального підприємства Середино-Будська житлова ремонтно-експлуатаційна дільниця (вул. Новгород-Сіверська, буд. 4, м. Середино-Буда, Сумська область, 41000, код ЄРДПОУ 22984356) на користь Державної екологічної інспекції у Сумській області (вул. Першотравнева, 29, м. Суми, 40030, ) 1921 грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

5. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

6. Згідно зі ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

7. Відповідно до ст. 256, 257 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

8. Відповідно до пп. 17.5. п. 17 Розділу XI Перехідних положень до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 19.07.2019.

Суддя Є.А. Жерьобкіна