ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2019р.м. ДніпроСправа № 904/2518/19

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г. при помічникові судді Борисовій К.О., яка за дорученням судді виконує обов`язки секретаря судового засідання, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

до Комунального підприємства "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради, м. Дніпро

про стягнення вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 17291грн.14коп.

Представники:

від позивача: Локотков Б.О., довіреність №340 від 07.05.2019р.;

від відповідача: Ковальчук Д.Ю., ордер ДП №1009/013 від 10.07.2019р., адвокат.

СУТЬ СПОРУ: Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулось до Комунального підприємства "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради з позовом про стягнення вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 17291грн.14коп.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на порушення відповідачем Правил користування електричною енергією та самовільне підключення струмопристроїв до електричної мережі без дозволу енергопостачальної організації після підключення електричної енергії 23.11.2015р.; акт про порушення №102484 від 11.03.2016р., акт про усунення порушення №102484 від 11.03.2016р., протокол №9-19 від 20.09.2016р. засідання комісії по розгляду акту про порушення №102484 від 16.03.2016р., акт пломбування відключеного обладнання від 23.11.2015р., акт №106015 технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 26.11.2013р., акт про пломбування засобів обліку від 26,11.2013р., рахунок №111/65-156-1/9/№102484, договір про постачання електричної енергії №065156 від 01.02.2013 з додатком №3, перелік будинків КП "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2019р. відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Повідомлено учасників справи про те, що судове засідання відбудеться 10.07.2019р.

05.06.2018 відповідач подав до суду відзив, яким із позовними вимогами не погоджується. Заперечення відповідача обґрунтовані тим, що: по-перше, позивач пропустив трирічний строк позовної давності; по-друге: відсутні підстави для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України №562 від 04.05.2006р., оскільки в Акті про порушення не зазначена точка самовільного підключення та не вказано в таблиці 3 Акту про порушення даних дроту (проводу) самовільного підключення. До відзиву на позов відповідачем додано заяву про застосування наслідків спливу строку позовної давності, передбачених ч. 3 ст. 267 Цивільного кодексу України, до позовних вимог Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про стягнення 17291грн.14коп. Тому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі..

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, заслухавши пояснення представників сторін, суд установив таке.

01.02.2013р. між Публічним акціонерним товариством "ДТЕК Дніпрообленерго", правонаступником якого є позивач (далі - постачальник), та Комунальним підприємством "Жилсервіс-2" (далі - споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №165156 (далі - договір), відповідно до п. 1.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу у точці (точках) продажу електричної енергії для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 1260 кВт, величини якої по об`єктах споживача визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Точка (точки) продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію, визначена додатками "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" та/або "Загальна схема електропостачання", які є невід`ємними частинами даного договору.

Відповідно до п. 2.2 нової редакції Статуту Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", затвердженого 19.04.2018р. річними Загальними зборами акціонерів Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго" (протокол №1/2018 від 19.04.2018р.), Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" є правонаступником майна, прав та обов`язків Державної акціонерної енергопостачальної компанії "Дніпрообленерго", Відкритого акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" та Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго", перейменованого у Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпрообленерго" на підставі рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" (протокол від 26.06.2012р.).

Під час виконання цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (п. 2.1 договору).

У разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження (п. 4.4 договору).

У відповідності до умов пункту 9.8 договору цей договір набирає чинності з 22.03.2013 року і укладається на строк до 31.12.2013 року. Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (п. 9.8.1 договору).

Доказів визнання недійсним, зміни або припинення вказаного договору матеріали справи не містять.

Укладений між сторонами правочин за своїм змістом та правовою природою є договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу, який підпадає під правове регулювання норм §5 глави 54 Цивільного кодексу України та §3 глави 30 Господарського кодексу України.

Частиною першою статті 275 Господарського кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюються законами України "Про засади функціонування ринку електричної енергії" та "Про електроенергетику" (ч. 2 ст. 275 Господарського кодексу України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Частинами 2 та 3 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Суб`єкти господарської діяльності несуть відповідальність за правопорушення в електроенергетиці.

Відповідно до пункту 4.2.3 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії (далі - Методика), не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням у разі таких дій споживача:

- самовільне внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу або зняття пломб з засобів обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

Згідно з п. 6.41 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996р., зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 02.08.1996р. за №417/1442 (які були чинними на момент проведення перевірки), у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

Вказаний пункт містить також певні вимоги щодо порядку складання та змісту акту порушень, зокрема:

- акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві;

- в акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків;

- акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації);

- споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

- акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Так, 11.03.2016р. було здійснено перевірку дотримання споживачем Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ) на об`єкті відповідача за адресою: вул. Карла Лібкнехта, 1, 3 в м. Дніпрі .

За результатами перевірки складено акт про порушення №102484 від 11.03.2016р., в якому зазначено, що споживачем порушено ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" та пункти 6.40, 6.41 ПКЕЕ, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропостачальної організації після відключення 23.11.2015р., без порушення схеми обліку (а.с. 15).

У пункті 5 даного акту про порушення наведено перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі, та режим роботи: ліфти - 10,5 кВт; замір навантаження - ІА=15,9 А; ІВ=15,9 А; ІС-15,9 А. Дозволена потужність споживання відповідно до умов договору - 10,5 кВт. Час роботи струмоприймачів протягом доби - 24 год.

Судом встановлено, що акт про порушення №102484 відповідає вимогам щодо змісту акту про порушення, встановленим у пункті 6.41 Правил користування електричною енергією. Крім того, акт про порушення №102484 складений та підписаний за участю представників постачальника та представника споживача - ОСОБА_3

Відповідно до пункту 6.42 Правил користування електричною енергією на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Так, в акті про порушення №102484 зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 05.04.2016р. з 13:00 год. по 15:00 год. за адресою вулиця Ленінградська, 40, кабінет 217.

Матеріали справи свідчать, що розгляд комісією енергопостачальника акта про порушення №102484 від 11.03.2016р. був перенесений і відбувся 20.09.2016р..

У відповідності до вищевказаних норм, 20.09.2016 року на підставі акта про порушення №102484 від 11.03.2016р. комісією у складі посадових осіб постачальника, у присутності представника споживача - ОСОБА_3, прийнято протокольне рішення (протокол №9-19 засідання комісії по розгляду акта про порушення №102484 від 11.03.2016р.) про здійснення нарахування недоврахованої електроенергії за період з 23.11.2015р. по 11.03.2016р. у відповідності до пункту №2.7 та за формулою №2.10 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, потужність самовільного підключення визначити виходячи з поперечного перерізу проводу (а.с. 21).

Розрахунок здійснено за період з дати проведення відключення електроустановок споживача - 23.11.2015р. та по дату усунення виявленого порушення - 11.03.2016р.

Крім того, в матеріалах справи наявні: акт №106015 технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000 В від 26.11.2013р.; акт №8063 про пломбування засобів обліку від 26.11.2013р.; акт пломбування відключеного обладнання від 23.11.2015р. (а.с. 16-18).

За розрахунком комісії вартість недоврахованої електроенергії, спожитої за вказаний період з 23.11.2015р. по 11.03.2016р., становить 17291грн.14коп.

Протокол №9-19 від 20.09.2016р. підписаний представником споживача (відповідача) ОСОБА_3 без заперечень та зауважень.

Відповідно до абзаців 4-6 пункту 6.42 Правил користування електричною енергією рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

З матеріалів справи вбачається, що протокол №9-19 від 20.09.2016р., розрахунок кількості недоврахованої електроенергії по акту про порушення №102484 від 11.03.2016р. та відповідний рахунок на оплату недоврахованої електроенергії на суму 17291грн.14 коп. були отримані нарочно представником відповідача, про що міститься підпис ОСОБА_3 на рахунку та протоколі.

Позивач зазначає, що відповідачем рішення по розгляду акту про порушення споживачем Правил користування електричною енергією у судовому порядку не оскаржено, виставлений рахунок №111/65-156-1/9/№102484 на суму 17291грн.14коп. не оплачено.

Наведені обставини і є причиною виникнення даного спору.

Суд, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, також виходить з наступного.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст. 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною першою статті 236 Господарського кодексу України визначено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно з частиною другою вищезазначеної статті перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Зі змісту вказаних положень чинного законодавства, умов укладеного сторонами договору вбачається, що рішення комісії постачальника електричної енергії про нарахування споживачу вартості недоврахованої електроенергії у сумі 17291грн.14коп. є саме оперативно-господарською санкцією.

Підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання.

У разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням. (частини 1, 2 статті 237 Господарського кодексу України).

Відповідно до пункту 6.43 ПКЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. Сума збитків перераховується споживачем на поточний рахунок постачальника електричної енергії або електропередавальної організації.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку.

Слід зауважити, що обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази оскарження відповідачем рішення комісії по розгляду акта про порушення №102484 від 11.03.2016р., оформленого протоколом засідання комісії №9-19 від 20.09.2016р.

Отже, рішення комісії енергопостачальника від 20.09.2016р. по розгляду акта про порушення №102484 від 11.03.2016р., оформлене протоколом №9-19 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії, відповідачем не оскаржене, є чинним та обов`язковим для виконання.

З приводу заперечень відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву, щодо відсутності підстав для застосування Методики визначення обсягу та електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, пункту 2.7 та формули № 2.10 вказаної Методики, а також невірного коефіцієнту під час розрахунку, суд зазначає наступне.

За приписами підпункту 7 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень ПКЕЕ, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення розраховується за формулою 2.7 Методики (пункт 2.9 Методики).

Актом про порушення №102484 від 11.03.2016р. встановлено порушення споживачем (відповідачем) статті 27 Закону України "Про електроенергію", пунктів 6.40, 6.41 Правил користування електричною енергією, яке полягає у самовільному підключенні струмоприймачів.

Відповідно до пункту 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулюваня електроенергетики України від 04.05.2006р. №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006р. за № 782/12656, Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Акт про порушення №102484 від 11.03.2016р., яким зафіксовано порушення, мстить всі вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії.

Сума нарахування згідно з розрахунком кількості недорахованої електроенергії за актом №102484 від 11.03.2016р. склала 17291грн.14коп.

Як було вказано вище, відповідно до пункту 6.43 ПКЕЕ споживач мав оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Для оплати донарахованого обсягу недооблікованої активної електричної енергії 20.09.2016 року споживачу було надано рахунок №111/65-156-1/9/№102484 на суму 17291грн.14коп.

В установлений законом строк вартість недоврахованої електричної енергії відповідачем сплачена не була.

Враховуючи визначені порядок та строки її оплати, господарський суд встановив, що строк оплати за вищевказаним рахунком є таким, що настав.

Таким чином, вимога позивача про стягнення з відповідача вартості недоврахованої електричної енергії у розмірі 17291грн.14коп. є обґрунтованою, а вказані заперечення відповідача такими, що не узгоджуються з наведеними вище нормами законодавства.

Дослідивши розрахунок обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії, судом також встановлено, що він відповідає вимогам Методики. Порушення споживачем Правил користування електричною енергією встановлено постачальником електроенергії з дотриманням вимог пункту 6.41 ПКЕЕ щодо змісту акту про порушення, зазначені в акті про порушення необхідні дані є достатніми для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії.

Щодо заяви відповідача про застосування наслідків спливу строків позовної давності суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

При цьому, частиною третью статті 267 Цивільного кодексу України передбачена можливість застосування позовної давності, у тому числі й спеціальної, лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення судом.

Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки (ст. 257 Цивільного кодексу України).

Початок перебігу позовної давності визначається за правилами статті 261 Цивільного кодексу України, частина перша якої пов`язує його з днем, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідач у даній справі 05.07.2019р. заявив про застосування позовної давності до спірних правовідносин.

При цьому, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 Цивільного кодексу України).

Разом з тим, за змістом частини першої статті 261 Цивільного кодексу України, позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п`ятої статті 267 Цивільного кодексу України позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується господарським судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.

Закон не визначає, з чиєї ініціативи суд визнає причини пропущення позовної давності поважними. Як правило, це здійснюється за заявою (клопотанням) позивача з наведенням відповідних доводів і поданням належних та допустимих доказів.

Висновок про застосування позовної давності відображається у мотивувальній частині рішення господарського суду (постанови Верховного Суду у складі колегії Касаційного господарського суду від 10.04.2019р. у справі № 6/8-09, від 04.06.2018р. у справі № 920/225/17, від 25.01.2018р. у справі № 910/7394/17).

Судом встановлено, що вимоги позивача про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії заявлені правомірно, однак заявлені з пропуском позовної давності: акт про порушення №102484 складено 11.03.2016р., а з позовом до суду про стягнення позивач звернувся лише 14.06.2019р.

Враховуючи положення частини першої статті 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності щодо вимог позивача почався від дня, коли останній довідався про порушення свого права і про особу, яка його порушила, тобто з дня проведення перевірки і складання акта про порушення (наведене узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 23.12.2014р. у справі № 907/1214/13).

Враховуючи заяву відповідача про застосування до спірних правовідносин позовної давності, а також відсутність доказів поважності причин пропуску позовної давності позивачем, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1921 грн. 00 коп. покладаються на позивача.

Керуючись нормами статей Господарського кодексу України, Цивільного кодексу України, ст.ст. 3, 4, 13, 20, 41, 42, 74, 76-80, 91, 129, 237, 238, 240, 241, 242, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Комунального підприємства "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради про стягнення заборгованості за недовраховану електроенергію у розмірі 17291грн.14коп. у повному обсязі.

Витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

В судовому засіданні 10.07.2019р. відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 15.07.2019р.

Суддя Р.Г. Новікова