ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"15" липня 2019 р. м ХарківСправа № 922/2171/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Чистякової І.О.

розглянувши матеріали

позовної заяви Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області (61072, м. Харків, вул. Тобольська, 55 А) в інтересах держави, в особі Харківської міської ради (61003, м. Харків, площа Конституції, 7, ідентифікаційний код 04059243)
до Фізичної особи - підприємця Третьяк Бориса Олексійовича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )
про стягнення 519837,56 грн.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області (далі - прокурор) звернувся до господарського суду Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради (позивач) до відповідача - Фізичної особи - підприємця Третьяк Бориса Олексійовича про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 519837,56 грн., які не були сплачені за період з 01.07.2016 по 31.05.2019 згідно ст. ст. 1212-1214 ЦК України.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що відповідач використовує земельну ділянку загальною площею 0,5882 га по АДРЕСА_2 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель, що належать позивачу на праві власності, а саме: літ. "А-4" (загальною площею 2526,7 кв.м.), літ. "В-3" (загальною площею 1292,0 кв.м.), літ. "Г1-1" (загальною площею 48,8 кв.м.), літ. "Д-1" (загальною площею 360,9 кв.м.), літ. "С-4" (загальною площею 4931,7 кв.м.), без виникнення права власності або користування вказаною земельною ділянкою та без державної реєстрації цих прав відповідно до ст.ст. 125, 126 Земельного кодексу України, у зв`язку з чим відповідач зберігає кошти, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою, за відсутності укладеного договору, тим самим збільшує вартість власного майна, а позивач втрачає належне йому майно, тобто відбувається факт безпідставного збереження саме коштів у розмірі орендної плати відповідачем за рахунок позивача.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд відзначає, що позовну заяву подано без додержання вимог статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги, керівник Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області зазначає про використання відповідачем земельної ділянки загальною площею 0,5882 га по АДРЕСА_2 для експлуатації майна, що належить відповідачу на праві власності згідно договорів купівлі - продажу №2332 від 26.12.2006р. та №2336 від 26.12.2006р. без оформлення відповідачем права оренди на зазначену земельну ділянку та без сплати за землю в передбаченому законодавством розмірі, що свідчить про понесення втрат територіальною громадою міста Харкова в особі Харківської міської ради.

При цьому, прокурор зазначає, що оскільки територіальною громадою міста Харкова в особі Харківської міської ради, як власником спірної земельної ділянки не вжито заходів щодо стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 519837,56 грн. за період з 01.07.2016 по 31.05.2019 згідно ст. ст. 1212-1214 ЦК України, а отже не здійснюється захист порушених економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, територіальної громади міста та як наслідок й інтересів держави в цілому, то на думку прокурора вказане свідчить про бездіяльність позивача, а тому даний позов пред`являється керівником Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області для захисту порушених інтересів держави.

З приводу вищенаведених доводів прокурора суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Пункт 3 частини 1 ст. 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

У відповідності до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз частини 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

(1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

(2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, Верховний Суд у постанові від 25.04.2018 по справі № 806/1000/17 зазначив, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

У ч. 4 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво інтересів... держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

При цьому суд зауважує, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Всупереч наведеному, зазначаючи про бездіяльність територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради, прокурор не підтверджує такий факт належними та допустимими доказами в розумінні ст.ст. 76-77 ГПК України. Так само матеріали позовної заяви не містять відомостей стосовно того, які саме обставини перешкоджають захисту інтересів держави та власних майнових прав безпосередньо Харківською міською радою.

В цій частині суд вважає за необхідне відзначити, що на сьогодні однозначною є практика ЄСПЛ, яка відстоює позицію про можливість участі прокурора у справі тільки за наявності на це підстав.

Зокрема, ЄСПЛ в низці справ роз`яснював, що одна лише участь («активна» чи «пасивна») прокурора або іншої особи рівнозначної посади може розглядатися як порушення пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення у справі Martinie v., application no. 58675/00, 12.04.2006, § 53,). Оскільки прокурор, висловлюючи думку з процесуального питання, займає одну зі сторін спору, його участь може створювати для сторони відчуття нерівності (рішення у справі Kress v. France, application no. 39594/98, 07.06.2001, § 81; рішення у справі F.W. v. France, application no. 61517/00, 31.03.2005, § 27).

Суд наділений правом залишити позовну заяву прокурора без руху, в порядку частини першої статті 174 ГПК України, у випадку, якщо прокурором не зазначені підстави такого звернення, як це передбачено частиною п`ятою статті 162 ГПК України, та надати можливість прокурору обґрунтувати підстави подання позову, або повернути таку позовну заяву, з посиланням на пункт четвертий частини п`ятої статті 174 ГПК України, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до переконання, що позовну заяву у відповідності до положень ст. 174 ГПК України слід залишити без руху, надати прокурору строк для усунення вище перелічених недоліків, шляхом подання господарському суду Харківської області у 10-денний строк з дня вручення даної ухвали: письмового обґрунтування правових підстав пред`явлення даного позову Керівником Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області (з врахуванням правових позицій Верховного Суду та практики ЄСПЛ, наведених у даній ухвалі) та зазначенням об`єктивних причин, які перешкоджають пред`явленню такого позову безпосередньо Харківською міською радою, як належним суб`єктом владних повноважень

Суд звертає увагу прокурора, що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо прокурор не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області.

2. Встановити прокурору для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня вручення даної ухвали.

3. Прокурору у 10-денний строк з дня вручення даної ухвали подати до господарського суду Харківської області:

- письмове обґрунтування правових підстав пред`явлення даного позову Керівником Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області (з врахуванням правових позицій Верховного Суду та практики ЄСПЛ, наведених у даній ухвалі) та зазначенням об`єктивних причин, які перешкоджають пред`явленню такого позову безпосередньо Харківською міською радою, як належним суб`єктом владних повноважень.

Роз`яснити, що якщо прокурор усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо прокурор не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає чинності 15.07.2019.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 15.07.2019.

Суддя І.О. Чистякова