ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"17" липня 2019 р. Справа№ 911/2412/14

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тищенко А.І.

розглянувши в приміщенні суду апеляційну скаргу Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на додаткову ухвалу Господарського суду Київської області від 03.06.2019 (повний текст підписано 26.06.2019)

у справі №911/2412/14 (суддя В.А. Ярема)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "НІКО-ТАЙС"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПК Трейдсервісгруп" (відповідач 1)

Приватного підприємства "Фроменталь" (відповідач 2)

про стягнення 49 311,83 гривень

ВСТАНОВИВ:

Додатковою ухвалою Господарського суду Київської області від 03.06.2019 у справі №911/2412/14 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "НІКО-ТАЙС" про покладення судових витрат задоволено частково.

Стягнуто з Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Ніко-Тайс" 512,00 грн. витрат на правничу допомогу.

В решті вимог заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "НІКО-ТАЙС" про покладення судових витрат відмовлено.

Не погодившись з прийнятою додатковою ухвалою, Придніпровський відділ державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області 12.07.2019 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувану додаткову ухвалу скасувати.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу 16.07.2019 передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про невідповідність скарги вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 258 ГПК України у редакції, що набрала чинності з 15.12.2017, до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, колегією суддів встановлено, що до скарги не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 2 ст. 123 ГПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно редакції цього закону за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на ухвалу суду, судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що згідно ст. 7 Закону України "Про державний бюджет на 2019 рік" становить 1921,00 грн.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, скаржником не додано доказів про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, натомість в прохальній частині апеляційної скарги викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з тим, що скаржник є бюджетною установою, фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, розрахунково-касове обслуговування відповідно до Бюджетного кодексу України здійснюється Державною казначейською службою України та лише в межах відкритих асигнувать, тому процедура виділення коштів для сплати судового збору є досить довготривалою і потребує оформлення великої кількості документів.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, особа, яка подає відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження існування обставин, які перешкоджають сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до п. 3.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.

Відтак, наведені апелянтом обставини не мають характеру виключних, що свідчить про відсутність, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір" умов, які згідно з вказаною нормою закону надають суду право, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити сплату судового збору.

З огляду на викладене, клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Крім того, перевіривши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів також встановила відсутність належних доказів надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам у справі, а саме: Товариству з обмеженою відповідальністю "Компанія "НІКО-ТАЙС", Товариству з обмеженою відповідальністю "ПК Трейдсервісгруп" та Приватному підприємству "Фроменталь".

Відповідно до ст. 259 ГПК України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

На підтвердження направлення копії апеляційної скарги з додатками сторонам у справі Товариству з обмеженою відповідальністю "Компанія "НІКО-ТАЙС", Товариству з обмеженою відповідальністю "ПК Трейдсервісгруп" та Приватному підприємству "Фроменталь", апелянтом надано лише копії фіскальних чеків №ПН012 та №ПН004 від 12.07.2019 та не надано опис вкладення до цінного листа.

Також, згідно ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскаржувана додаткова ухвала прийнята судом 03.06.2019, повний текст ухвали складено 26.06.2019, отже, останнім днем подання апеляційної скарги є 08.07.2019 включно.

Тобто, звернувшись до суду 12.07.2019 з апеляційною скаргою, що підтверджується штрихкодовим ідентифікатором №406 на поштовому конверті, скаржником було пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали суду, але відповідного клопотання про відновлення цього строку з обґрунтуванням причин пропуску не подано, зазначено тільки отримання оскаржуваної ухвали 02.07.2019.

Приписами ч. 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу, частина 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо скаржник не усунув вищезазначені недоліки у строк встановлений судом, питання про повернення апеляційної скарги буде вирішення колегією суддів протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 6 ст. 260 ГПК України).

За таких обставин, апеляційна скарга Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на додаткову ухвалу Господарського суду Київської області від 03.06.2019 у справі №911/2412/14 підлягає залишенню без руху на підставі вищезазначених приписів процесуального законодавства з огляду на неподання документів, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, пропущення строку на апеляційне оскарження та подання апеляційної скарги без клопотання про поновлення такого строку, не надання належних доказів надсилання копії апеляційної скарги сторонам у справі.

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на додаткову ухвалу Господарського суду Київської області від 03.06.2019 у справі №911/2412/14 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

2. Попередити Придніпровський відділ державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Ю.Б. Михальська

А.І. Тищенко