ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"16" липня 2019 р.м. ХарківСправа № 922/2036/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

розглянув матеріали

позовної заяви Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області, м. Харків в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, м. Харків
до 1.Приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Куксіна Станіслава Юрійовича, м.Харків; 2. Приватної фірми "Світ", м.Харків
про скасування рішення та визнання недійсним договору

Керівник Харківської місцевої прокуратури №1 Харківської області (вул.Тобольська, 55 А, м.Харків, 61072) звернуся до господарського суду Харківської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Харківської міської ради (майдан Конституції, 7, м. Харків, 61200, ), до Приватної фірми "Світ" (вул. Плиткова, 12, м. Харків, 61106 ) та до Приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Куксіна Станіслава Юрійовича (пр-т Правди, буд.5, м.Харків, 61200). Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА 2018» (Салтівське шосе, 100, м.Харків, 61110, ) у позові визначено в якості 3-ої особи, проте у заяві про виправлення недоліків зазначений як співвідповідач.

У позові прокурор просить суд:

1. Визнати незаконним та скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Куксіна Станіслава Юрійовича від 28.02.2017р., індексний номер рішення 34062725 про державну реєстрацію права власності на об'єкт нерухомого майна - незавершене будівництво, об'єкт незавершеного будівництва (торговельно-експозиційний центр з офісними приміщеннями літ. "X"), готовність 54%, площею забудови 1767,9 кв.м., м.Харків, просп.Гагаріна, 24-Д під реєстраційним номером 101.

2. Визнати недійсним договір купівлі-продажу від 26.05.2018р., укладений між ПФ "СВІТ" (код СДРПОУ 30290144) та TOB "ЛАГУНА 2018" (код СДРПОУ 42065809), та посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кішкіною О.О., зареєстрованого в реєстрі за №2192.

Позов обґрунтовано наступним.

На підставі п.143 Додатку 1 до рішення 19 сесії Харківської міської ради XXIV скликання від 25.02.2004р. №18/04 «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об'єктів» припинено TOB крамниця «Левадний» право користування земельною ділянкою по пр.Гагаріна, 24, площею 0,1515 га, за його добровільною відмовою (лист від 19.02.2004р. № 34); надано ПФ «СВІТ» земельну ділянку по пр.Гагаріна, 24 Д (в межах договору оренди земельної ділянки від 19.02.2004р. № 8814/04) до 01.12.2006р. в оренду для реконструкції магазину з розширенням під торговельно-експозиційний центр з офісними приміщеннями, (але не пізніше прийняття об'єкту до експлуатації), та для експлуатації цього об'єкту до 01.12.2029р.

У подальшому між Харківською міською радою Харківської області та ПФ «Світ» укладено договір оренди землі від 28.11.2005р., який зареєстровано у Харківській регіональній філії ДП «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах» за №88185/05, відповідно до умов якого орендарю надано вказану земельну ділянку в користування.

ПФ «Світ» 06.08.2010р. отримано дозвіл на виконання будівельних робіт №193/10 з будівництва торговельно-експозиційного центру з офісними приміщеннями з урахуванням знесення нежитлових споруд, а також за рахунок відселення житлових будинків по пр.Гагаріна, 24Д у Червонозаводському районі міста Харкова.

TOB «Харківське бюро технічної інвентаризації» виготовлено технічний паспорт станом на 15.02.2017р. на споруджену на замовлення ПФ «СВІТ» будівлю - незвершене будівництво об'єкта нерухомого майна: нежитлова будівля літ. «X». Відповідно до характеристики будинку, площа забудови складає 1767,9 кв.м, рік побудови - 2010.

Пунктом 10 Додатку 1 до рішення Харківської міської ради №1359/18 від 19.12.2018р. TOB «ЛАГУНА 2018» затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки TOB «ЛАГУНА 2018» для добудови об'єкту незавершеного будівництва торговельно-експозиційного центру з офісними приміщеннями літ. «Х-1» по просп.Гагаріна, 24-Д. Пунктом 11 Додатку 1 до зазначеного рішення ПФ «СВІТ» змінено вид використання земельної ділянки (кадастровий номер :03:017:0061) на "для добудови об'єкту незавершеного будівництва торговельно-експозиційного центру з офісними приміщеннями літ. «Х-1» по просп. Гагаріна, 24-Д".

Відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою м.Харків, пр.Гагаріна, 24 Д зареєстрований об'єкт нерухомого майна: незавершене будівництво, об'єкт незавершеного будівництва (торговельно-експозиційний центр з офісними приміщеннями літ. «X»), готовність 54%, площею забудови 1767,9 кв.м. (з урахуванням змін). Зазначений об'єкт зареєстровано 28.02.2017р. приватним нотаріусом Куксіним Станіславом Юрійовичем, Харківський міський нотаріальний округ, індексний номер рішення - 34062725. Підставою для виникнення права власності був дозвіл на виконання будівельних робіт №193/10, виданий 06.08.2010р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області. Крім того, розділ містив інформацію щодо загальної площі будівлі: 1767,9 кв.м.

У подальшому, 11.05.2018р. приватним нотаріусом Сергієнко Наталією Вікторівною Харківського міського нотаріального округ внесено зміни - а саме, реєстрація виправлень - видалено «загальна площа (кв.м.): 1767,9 кв.м.», індексний номер рішення 41031875.

На підставі договору купівлі-продажу від 26.05.2018р., посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кішкіною О.О., зареєстрованого в реєстрі за №2192, частина вказаного об'єкту незавершеного будівництва у розмірі 95/100 частки була відчужена TOB «ЛАГУНА 2018».

Відповідно до п.17 додатку 1 до рішення Харківської міської ради TOB «ЛАГУНА 2018» №1122/18 від 20.06.2018р. надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0658 га із земель територіальної громади м. Харкова для добудови об'єкту незавершеного будівництва торговельно-експозиційного центру з офісними приміщеннями літ. «X» по просп. Гагаріна, 24-Д.

Згідно з п.З Додатку 1 до рішення Харківської міської ради №1458/19 від 27.02.2019р. територіальній громаді міста Харкова надано дозвіл на розроблення технічної документації із землеустрою щодо об'єднання земельних ділянок (кадастровий номер :03:017:0061) площею 0,0658 га, (кадастровий номер :03:017:0006) площею 0,1515 га із земель територіальної громади м.Харкова для добудови об'єкту незавершеного будівництва торговельно-експозиційного центру з офісними приміщеннями літ. «X» по просп. Гагаріна, 24-Д. Фінансування робіт із землеустрою вирішено забезпечити за рахунок коштів TOB «ЛАГУНА 2018» за його згодою (лист від 26.02.2019р. № б/н), згідно з укладеним договором із розробником документації землеустрою.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 02.07.19р. залишено позов без руху, встановивши Харківській місцевій прокуратурі №1 Харківської області спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- зазначення реєстраційного номеру облікової картки платника податків нотаріуса - відповідача-1, а також номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача-1;

- надання доказів отримання ХМР листа прокуратури до ХМР від 09.06.2019 р. №04-29-3539-19 (опис вкладення);

- надання пояснення щодо процесуального статусу Приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Куксіна Станіслава Юрійовича в якості відповідача у господарському процесі та позовних вимог щодо нього;

- надання пояснення щодо характеру спору (приватноправовий або публічно-правовий) та щодо розмежування юрисдикції адміністративної та господарської відносно вимог до відповідача-1;

- обґрунтування необхідності залучення ТОВ «ЛАГУНА 2018» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів відповідно до ст.50 ГПК України.

12.07.2019 р. прокуратура надала до суду заяву про усунення недоліків (вх.№16895, вих№04-21-3539-19). Зазначені документи долучені судом до матеріалів справи.

Прокуратура зазначила наступне.

Місцевою прокуратурою пред'явлено зазначену позовну заяву, де відповідачами визначено - 1) приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Куксіна Станіслава Юрійовича (61022, м.Харків, пр-т Правди (Незалежності), буд. 5, реєстраційний номер облікової картки платника податків , номер свідоцтва №8816), 2) Приватну фірму «Світ» (вул. Плиткова, 12, м. Харків, 61106, ), 3) TOB «ЛАГУНА 2018» (Салтівське шосе, 100, м. Харків, 61110, ).

TOB «ЛАГУНА 2018» визначено на бланку позовної заяви в якості третьої особи помилково.

Оскільки п.2 резолютивної частини позову стосується визнання недійсним договору купівлі-продажу від 26.05.2018р., укладеного саме між ПФ «СВІТ» () та TOB «ЛАГУНА 2018» (), то TOB «ЛАГУНА 2018» також є особою, до якої пред'явлено позовну вимогу та відповідно до ч.3 ст.45 ГПК України є відповідачем.

Місцевою прокуратурою повторно направлено позовну заяву на адресу TOB «ЛАГУНА 2018» як відповідача (докази направлення додаються).

До позовної заяви додано письмове повідомлення прокуратури від 04.06.2019р. №04-21-3539-19 на адресу Харківської міської ради, в інтересах якої подано позов, в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру» з доказами направлення, а саме, описом вкладення та чеком відправлення від 04.06.2019р. о 14:50.

Щодо процесуального статусу приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Куксіна С.Ю. в якості відповідача у господарському процесі та характеру спору (розмежування юрисдикції адміністративної та господарської), зазначено наступне.

Вимогами у цій справі є визнання протиправним і скасування рішення державного реєстратора (нотаріуса як державного реєстратора відповідно до закону) про реєстрацію права власності на об'єкт нерухомого майна - об'єкт незавершеного будівництва, що пов'язане з порушенням прав позивача (Харківської міської ради).

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб'єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності.

Спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права має розглядатися як спір, що пов'язаний з порушенням цивільних прав.

Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Участь державного реєстратора в якості співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушені прав) у спорі не змінює його цивільно-правового характеру.

Спір у цій справі не є публічно-правовим. Оскарження рішення про державну реєстрацію права власності на об'єкт нерухомого майна безпосередньо пов'язане із захистом позивачем свого цивільного права у спорі щодо майна.

Такий спір має приватноправовий характер. З огляду на суб'єктний склад сторін спору він має вирішуватися за правилами господарського судочинства.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду по аналогічній категорії справ, зокрема, в постанові Великої палати Верховного Суду від 04.09.2018р. у справі № 823/2042/16, яка в силу приписів ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов'язковою під час вирішення наведеного спору.

Критерій визначення юрисдикції спору як наявність порушень вимог чинного реєстраційного законодавства у діях державного реєстратора під час державної реєстрації прав не завжди є достатнім та ефективним, адже наявність цих порушень можна встановити лише при розгляді справи по суті, а не на момент звернення позивача з позовною заявою.

Крім того, скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства.

Отже, в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження.

А тому мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб'єктного складу сторін спору.

Суд погоджується з доводами прокуратури щодо приватно-правового характеру спору у цій справі та щодо її розгляду за правилами господарського судочинства.

Суд, розглянувши вищезазначені заяви прокурора встановив наступне.

Місцева прокуратура зазначає у позові, що дізналась про порушення вимог законодавства нотаріусом як суб'єктом державної реєстрації щодо реєстрації об'єкту незавершеного будівництва торговельно-експозиційного центру з офісними приміщеннями літ.«Х-1» по просп.Гагаріна, 24-Д під час моніторингу рішень Харківської міської ради, зокрема, прийняття рішення 24 сесії Харківської міської ради 7 скликання №1359/18 від 19.12.2018р. TOB «ЛАГУНА 2018» (п.10 Додатку 1), яким затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки TOB «ЛАГУНА 2018» для добудови об'єкту незавершеного будівництва торговельно-експозиційного центру з офісними приміщеннями літ. «Х-1» по просп. Гагаріна, 24-Д, п.3 Додатку 1 до рішення Харківської міської ради №1458/19 від 27.02.2019р.

На виконання п.п.2 п.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» місцевою прокуратурою попередньо повідомлено Харківську міську раду про представництво інтересів держави в її особі при зверненні із позовною заявою до господарського суду Харківської області (копія листа міститься в матеріалах справи).

Відповідно до п.3 ст.131-1 Конституції України, на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках та порядку, що визначені законом.

Статтею 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999р. у справі №1-1/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної економічної інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не підлягають точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018р. по справі №806/1000/17).

Таким чином, згідно з ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Виходячи з викладеного, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

У справах за позовами прокурорів, заявлених в інтересах держави в особі уповноважених органів, позивачами є відповідні уповноважені органи, а прокурор у таких справах здійснює представництво їх інтересів в суді. Статус позивача прокурор набуває лише у випадках, коли звертається з позовом в інтересах держави у разі відсутності уповноваженого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду (постанова ВСУ від 21.02.2018р. у справі №553/3280/16-а).

Відповідно до постанови Верховного суду від 02.10.2018р. у справі № 4/166"Б" інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також у захисті прав та свобод органів місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування у визначених законом випадках є рівними за статусом носіями державної влади як і державні органи.

Статтями 7, 140, 142 Конституції України та ст.ст.16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, функціонування якого гарантується державою, є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.

Як визначено ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно зі ст.ст.26,33 вищевказаного Закону та ст.12 Земельного кодексу України до компетенції сільських, селищних, міських рад, та їх виконавчих органів належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин, зокрема розпорядження землями територіальних громад, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охоронною земель, вирішення земельних спорів та інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Частиною 5 ст.60 цього Закону визначено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами права комунальної власності.

При цьому, враховуючи вимоги ст.19 Конституції України, територіальна громада м.Харкова як власник спірної земельної ділянки делегує Харківській міській раді повноваження щодо здійснення права власності від її (громади) імені, в її інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом. Тобто воля територіальної громади як власника може виражатися лише в таких діях органу місцевого самоврядування, які відповідають вимогам законодавства та інтересам територіальної громади.

Місцеве самоврядування є способом реалізації народом належної йому влади, яка діє на принципах (засадах) державної підтримки та гарантування державою місцевого самоврядування (ст.4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно з положеннями ст.142 Конституції України державною гарантією місцевого самоврядування є участь держави у формуванні дохідної частини його бюджетів та компенсація у необхідних випадках витрат місцевого самоврядування.

Держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб (ст.62 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до положень ст.16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є, зокрема, доходи місцевих бюджетів. Доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обов'язкових платежів. Склад доходів місцевих бюджетів визначається Бюджетним кодексом України та законом про Державний бюджет України (ст. 63 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»),

Згідно зі ст.ст. 10, 265 Податкового кодексу України плата за землю є місцевим податком. Відповідно до п.19 ч.1 ст.64 Бюджетного кодексу України плата за землю зараховується до бюджетів місцевого самоврядування, а отже бюджет Харківської міської ради недоотримав значну суму коштів, яку мав би отримати від передачі земельної ділянки, зайнятої об'єктом самочинного будівництва у користування

При цьому згідно із правовою позицією Верховного Суду України, сформованою за результатами розгляду справи №6-824цс16 (постанова від 11.05.2016р.) дотримання належного економічного регулювання земельних правовідносин, забезпечення надходження платежів по орендній платі в місцеві бюджети в законодавчо визначених межах шляхом їх вірного правового регулювання безпосередньо відноситься до інтересів держави.

Ненадходження коштів за користування земельною ділянкою перешкоджає належному функціонуванню органу місцевого самоврядування, що порушує інтереси держави.

Місцеві бюджети мають бути достатніми для забезпечення виконання органами місцевого самоврядування наданих їм законом повноважень на забезпечення населення послугами не нижче рівня мінімальних соціальних потреб. Повноваження на здійснення витрат місцевого бюджету мають відповідати обсягу надходжень місцевого бюджету.

У разі, коли вичерпано можливості збалансування місцевих бюджетів і при цьому не забезпечується покриття видатків, необхідних для здійснення органами місцевого самоврядування наданих їм законом повноважень на забезпечення населення послугами не нижче рівня мінімальних соціальних потреб, держава забезпечує збалансування місцевих бюджетів шляхом передачі необхідних коштів до відповідних місцевих бюджетів у вигляді дотацій та субвенцій відповідно до закону (ст. 66 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Недоотримання коштів у розмірі суми орендної плати суттєво ослаблює дохідну частину місцевого бюджету та може призвести до неможливості покриття щомісячних (постійних) видатків місцевого бюджету і як наслідок до необхідності державного забезпечення збалансування місцевого бюджету.

Таким чином, місцеві інтереси знаходяться у тісному зв'язку із загальнодержавними, а місцеве самоврядування і державне буття суспільства характеризуються взаємозалежністю та взаємодоповненням. Як наслідок, у разі порушення економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, порушуються й інтереси держави в цілому.

Фактом неотримання коштів за користування земельною ділянкою, зайнятою об'єктом самочинного будівництва, місцевим бюджетом порушуються визначальні матеріальні потреби суспільства, територіальної громади м. Харкова як носія єдиного джерела влади в Україні, тобто порушуються інтереси держави в цілому, оскільки ослаблюються економічні основи місцевого самоврядування, що призводить до неможливості забезпечення виконання відповідних програм розвитку.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Тобто, виходячи зі змісту даної норми, наявність належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів попереднього звернення прокурора до відповідного суб'єкта владних повноважень є обов'язковою умовою, за якої можливий судовий розгляд позову прокурора, і виключно у разі її дотримання прокурор набуває відповідних процесуальних повноважень (процесуальної дієздатності).

Прокуратурою попередньо повідомлено Харківську міську раду про представництво інтересів держави в її особі при зверненні із позовною заявою до господарського суду Харківської області (копія листа від 09.06.2019 р. №04-29-3539-19 міститься в матеріалах справи).

Позовна заява та додані до неї матеріали були направлені позивачу одночасно із зверненням прокурора до суду. Тобто, позивач був обізнаний про намір та про звернення з даним позовом до Господарського суду Харківської області, у зв'язку з чим, у разі незгоди із зазначеним прокуратурою фактом бездіяльності його посадових осіб мав можливість викласти свої заперечення, але таким правом не скористався.

Разом із тим, із наведених вище положень процесуального законодавства вбачається, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган.

В обґрунтування необхідності захисту інтересів держави необхідно зазначити, що тривале невжиття позивачем достатніх та дієвих заходів із врегулювання спірних правовідносин в судовому порядку, свідчить про неналежний захист цим органом інтересів держави, що стало підставою для звернення до суду прокурора в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції").

Водночас є категорія справ, де ЄСПЛ зазначив, що підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" ЄСПЛ у рішенні висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Між тим ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, зазначені рішення ЄСПЛ суд застосовує у цій справі як джерело права.

За таких обставин, враховуючи нездійснення позивачем упродовж тривалого часу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, незвернення до суду із відповідним позовом протягом тривалого часу після звернень до відповідача, суд погоджується із доводами, наведеними прокурором у заяві, про те, що у даному випадку прокурором обґрунтовано наявність підстав для звернення до суду з цим позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Отже, звертаючись до суду із цим позовом, прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 53 ГПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому прокурором зазначено, що Харківською міською радою самостійно заходи щодо усунення порушень інтересів держави у судовому порядку не вживалися.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 16.04.2019р. у справі №910/3486/18.

Таким чином, звертаючись до суду із даним позовом, прокурор відповідно до вимог ст.23 Закону України "Про прокуратуру" та ст.53 ГПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Прокурор усунув виявлені судом недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, що підтверджується заявою про усунення недоліків позовної заяви, яка надійшла до канцелярії суду 12.07.2019 р.

Відповідно до ч.3 ст.174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки прокурор усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається поданою до Господарського суду Харківської області 01.07.2019 р.

Отже, розглянувши позовну заяву, суд встановив, що заява відповідає процесуальним вимогам статей 162, 164, 172 ГПК України, а відтак суд на підставі статті 176 ГПК України приймає позов до розгляду і відкриває провадження у справі №922/2036/19.

Відповідно до частин першої - п'ятої статті 12 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1)наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до вимог абз.2 ч.3 ст.12 ГПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Розглянувши матеріали справи, беручи до уваги складність справи, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до частини другої статті 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Прокурор у позові зазначає ТОВ «ЛАГУНА 2018» як учасника справи, а саме, третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів, проте у заяві про усунення недоліків ТОВ «ЛАГУНА 2018» визначена в якості відповідача, посилаючись на помилку.

Суд вважає за доцільне у світлі уникнення зайвого формалізму розцінити вищезазначене в якості клопотання прокурора про залучення до участі у справі в якості співвідповідача ТОВ «ЛАГУНА 2018».

Відповідно до ч.1,4 ст.48 ГПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача; про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.

Дослідивши матеріали справи, суд, приймаючи до уваги приписи ст.48 ГПК України, вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості співвідповідача - ТОВ «ЛАГУНА 2018».

Керуючись статтями 12, 48, 53, 176, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №922/2036/19.

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

3. Почати підготовче провадження і призначити підготовче засідання на "12" серпня 2019 р. о 10:30.

4. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під'їзд, 1-й поверх, зал № 104.

5. Залучити до участі у справі у якості співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА 2018» (Салтівське шосе, 100, м.Харків, 61110, ).

6. Встановити відповідачам п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати до суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 165 ГПК України, з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу. Відповідно до вимог ч.5 ст.165 ГПК України копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) відповідачами позивачу одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 16.07.2019р.

Суддя К.В. Аріт

Примітка: У зв'язку з початком тестової експлуатації підсистеми «Електронний суд» з 01.01.2019, відповідно до Розділу XI «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» приймання та реєстрація надісланих учасниками судових процесів електронних процесуальних документів повинна здійснюватися з Електронних кабінетів, які вони мають створити в «Електронному суді» за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua. Після запровадження роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи приймання через офіційну поштову скриньку суду процесуальних документів та документів, що стосуються розгляду справ здійснюватися не буде.