УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

м. Київ

15.07.2019Справа № 910/6992/19

Суддя Господарського суду міста Києва Лиськов М.О., розглянувши зустрічну позовну заяву та додані до неї матеріали

За позовом Дочірнього підприємства Фірма "Екотехніка-К"

(03151, м. Київ, вул. Волинська, буд. 60)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "РА ЛОГІСТИК"

(65029, м. Одеса, вул. Новосельського, буд. 32, прим. 1)

про стягнення 898 302,07 грн. збитків

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/6692/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РА ЛОГІСТИК" до Дочірнього підприємства Фірма "Екотехніка-К" про стягнення 43 505,28 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем не виконані зобов`язання щодо оплати за надані у лютому 2018 р. транспортно-експедиторські послуги відповідно до Договору №29/07 від 29.07.2013 у розмірі 38 446,20 грн. - сума основної заборгованості, 3 719,26 грн. - інфляційних втрат, 1 339,82 - 3% річних, що разом складає 43 505,28 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.06.2019 відкрито провадження у справі № 910/6692/19, вирішено здійснювати її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

08.07.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява Дочірнього підприємства Фірма "Екотехніка-К", в якій він просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "РА ЛОГІСТИК" 898 302,07 грн. збитків.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви закріплені у статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, всупереч наведеного, позивачем не визначено у позовній заяві попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Окрім цього, позивачем не вказано відомих номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти щодо відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "РА ЛОГІСТИК"; не зауважено, що такі відомості щодо учасників справи йому невідомі.

Також в п. 10 ч. 3 ст. 162 ГПК України зазначено, що позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд встановив, що вона не містить підтвердження про те, що позивачем за зустрічним позовом не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім цього, за приписами п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява, серед іншого, повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюють ся.

За приписами п. 1 ч.1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви, позивач за зустрічним позовом просить суд стягнути із відповідача за зустрічним позовом збитки у розмірі 898 302,07 грн., що за приписами ст. 163 Господарського процесуального кодексу України становить ціну позову за даною позовною заявою.

Однак, позивачем за зустрічним позовом у реквізитах позовної заяви визначено ціну позову у сумі 193 607,45 грн.

Судом досліджено, що із суми 193 607,45 грн. позивачем обраховано належну до сплати суму судового збору у розмірі 2 904,12 грн.

Таким чином, суд звертає увагу позивача на необхідність впорядкування реквізитів позовної заяви шляхом правильного визначення ціни позову та приведення прохальної частини позову у відповідності до ціни позову.

Окрім цього, суд відзначає, що мотивувальній частині позовної заяви позивач наводить два розрахунки суми позовних вимог: один на суму 898 302,07 грн., а інший на суму 193 607,45 грн., так само як і зазначає різні ціну позову у реквізитах позовної заяви та у прохальній частині.

З урахуванням наведеного вище, позивачу слід усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом надання до суду обґрунтованого розрахунку заявленої до стягнення суми з посиланням на первинні документи (платіжні доручення, банківські виписки, рахунки-фактури тощо), а також шляхом долучення належних копії означених первинних документів на підтвердження існуючої суми заборгованості до матеріалів справи.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року складає 1 921,00 гривні.

Згідно з п.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлена ставка судового збору - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1921,00 грн) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (672 350,00 грн).

Таким чином, за подання даної позовної заяви про стягнення 898 302,07 грн. позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 13 474,53 грн.

При цьому, у п. 2.21. постанови пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 «Про деякі питання практики застосування розділу VІ Господарського процесуального кодексу України» зазначено, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, позивачем до позовної заяви долучено копію квитанцію про сплату № 1883 від 05.07.2019 на суму 2904,12 грн.

Докази сплати судового збору подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Додана до позовних матеріалів копія квитанції про сплату № 1883 від 05.07.2019 на суму 2904,12 грн. не може вважатись оригіналом розрахункового документу та не приймається судом у якості належного та допустимого доказу сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Таким чином, позивач за зустрічним позовом не долучив до позовної заяви доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі. Окрім цього, суд відзначає, що оскільки в позовній заяві існують розбіжності між ціною позову та прохальною частиною, суд не може встановити, якою повинна бути належна до сплати позивачем за зустрічним позовом сума судового збору.

Крім того, згідно з приписами п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

За змістом п.61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами учасникам справи є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи.

Отже, належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу є касовий чек, який видається відправникові з додержанням вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку та опис вкладення, які надані в оригіналі.

Разом з тим, з матеріалів зазначеної позовної заяви вбачається, що позивачем було долучено до позовної лише опис вкладення у цінний лист.

Разом з тим, з матеріалів зазначеної позовної заяви вбачається, що позивачем було долучено до позовної заяви лише фіскальний чек від 05.07.2019 про відправлення на адресу відповідача поштової кореспонденції.

Господарський суд зазначає, що поданий позивачем фіскальний чек від 05.07.2019 є неналежними доказами направлення позивачем за зустрічним позовом на адресу відповідача позовної заяви з доданими до неї документами, оскільки не дає можливості суду встановити які саме документи були направлені на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "РА ЛОГІСТИК".

Враховуючи все вищенаведене у сукупності, поданий позивачем фіскальний чек від 05.07.2019 є неналежними доказом направлення позивачем за зустрічним позовом на адресу відповідача за зустрічним позовом позовної заяви з усіма доданими до неї документами.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, зустрічна позовна заява Дочірнього підприємства Фірма "Екотехніка-К" підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 162, 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Зустрічну позовну заяву Дочірнього підприємства Фірма "Екотехніка-К" залишити без руху.

2. Встановити Дочірньому підприємству Фірма "Екотехніка-К" строк на усунення недоліків позовної заяви - не пізніше 5 днів з дня вручення зазначеної ухвали.

3. Встановити Дочірньому підприємству Фірма "Екотехніка-К" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі;

- оригіналу опису вкладення від 05.07.2019 із відміткою поштової установи про відправлення на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "РА ЛОГІСТИК" копії позовної заяви з доданими до неї документами;

- обґрунтованого розрахунку заявленої до стягнення суми з посиланням на первинні документи, а також шляхом долучення належних копії означених первинних документів на підтвердження існуючої суми заборгованості до матеріалів справи.

- письмової заяви, яка буде містити підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; докази направлення цієї заяви відповідачу;

- попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач очікує понести в зв`язку із розглядом справи; докази направлення цього розрахунку відповідачу;

- письмової заяви, яка буде містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору;

- письмової заяви, яка буде містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- письмової заяви, яка буде містити відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- письмової заяви з зазначенням відомих номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти щодо відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "РА ЛОГІСТИК" або заяви про те, що такі відомості щодо відповідача йому невідомі;

- письмової заяви, яка буде містити впорядкування реквізитів позовної заяви шляхом правильного визначення ціни позову та приведення прохальної частини позову у відповідності до ціни позову.

4. Роз`яснити Дочірньому підприємству Фірма "Екотехніка-К", що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя М.О. Лиськов