УХВАЛА

про відмову у задоволенні відводу

12.07.2019Справа № 910/4014/16

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала"

про відвід судді Мандриченка О.В. у справі № 910/4014/16

за позовом Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала"

до Дніпровського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві

Державної казначейської служби України

за участю Прокуратури міста Києва

про стягнення грошових коштів

ВСТАНОВИВ:

У березні 2016 року до канцелярії Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" до Дніпровського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві, Головного управління Державної казначейської служби України в місті Києві про стягнення 351 871,00 грн моральної шкоди та 1 151,60 грн збитків.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.07.2016 у справі № 910/4014/16 позовні вимоги задоволено частково.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 30.03.2017 рішення Господарського суду міста Києва від 11.07.2016 скасовано та прийнято нове, в якому у задоволенні позовних вимог Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" до 1) Дніпровського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві, 2) Державної казначейської служби України - відмовлено повністю.

Постановою Вищого господарського суду України від 02.08.2017 касаційну скаргу Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" задоволено частково, рішення Господарського суду міста Києва від 11.07.2016 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 30.03.2017 у справі №910/4014/16 скасовано, а справу передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.11.2017, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 08.05.2018 у справі №910/4014/16, позовні вимоги задоволено частково. Провадження у справі №910/4014/16 в частині стягнення з відповідача 1 на користь позивача 10200,00 грн реальних збитків (витрат, зроблених з метою відновлення порушеного права та сплачених за придбання комп`ютерної техніки та програмного забезпечення) припинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України. Стягнуто з відповідача 1 на користь позивача 1 151,60 грн. В іншій частині позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду 19.12.2018 постанову Київського апеляційного господарського суду від 08.05.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2017 у справі №910/4014/16 в частині задоволених позовних вимог змінено. Абзац 3 резолютивної частини рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2017 викладено в такій редакції: "Стягнути з Державного бюджету України на користь Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" (02002, м.Київ, вул. Луначарського, 24, ідентифікаційний код 36972343) 1 151 (одна тисяча сто п`ятдесят одна) грн 60 коп".; постанову Київського апеляційного господарського суду від 08.05.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2017 у справі №910/4014/16 в частині позовних вимог про стягнення 1 300 000,00 грн грошового еквіваленту завданої шкоди через підрив ділової репутації (гудвіл) та 691 200,00 грн грошового еквіваленту завданої шкоди через підрив іміджу, зниження престижу та підрив довіри до діяльності скасовано; справу в цій частині направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва; в іншій частині постанову Київського апеляційного господарського суду від 08.05.2018 та рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2017 у справі №910/4014/16 залишено без змін.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Спичаку О.М.

27.12.2018 суддею Господарського суду міста Києва Спичаком О.М. подано заяву про самовідвід у справі №910/4041/16.

Ухвалою суду від 29.12.2018 задоволено заяву судді Спичака О.М. про самовідвід.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.01.2018 року, справа № 910/4014/16 передана для розгляду судді Мандриченку О. В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.01.2019 справу № 910/4014/16 прийнято до свого провадження суддею Мандриченком О.В., підготовче засідання призначено на 14.02.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.03.2019 у справі №910/4014/16 призначено судову експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження у справі зупинено.

До Господарського суду міста Києва від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов лист про повернення матеріалів справи у зв`язку з відсутністю в експертній установі спеціалістів, які б вирішували питання поставлені в ухвалі суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2019 було поновлено провадження у справі № 910/4014/16, розгляд справи призначено на 27.06.2019.

26.06.2019 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" про відвід судді Мандриченка О.В. від розгляду справи № 910/4014/16 (далі також - заява про відвід).

Подана Приватним підприємством "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" заява мотивована наявністю сумнівів у позивача щодо об`єктивності та неупередженості судді Манриченка О.В. під час розгляду цієї справи, оскільки судом:

- призначено розгляд справи № 910/4014/16 на 10 годину 40 хвилин 27.06.2019, день, коли директор позивача Цімейко Б.А. проводить мирні мітинги під стінами Національного банку України як голова ГО "Захист Українського Народу";

- проведення судової експертизи у справі № 910/4014/16 доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, а не Державному інституту інтелектуальної власності Міністерства юстиції України, як позивачем заявлялось у своєму клопотанні про призначення експертизи.

За наведених вище обставин, позивач вказує на те, що суддя Мандриченко О.В. порушив охоронювані законом права позивача та усвідомлено затягує розумні строки розгляду справи та вселяє позивачу сумнів у безсторонності та неупередженості складу суду при розгляді справи, а відтак в силу положень ст. ст. 35, 36, 38, 39, 40 ГПК України у зв`язку з недовірою позивача підлягає обов`язковому відводу (самовідводу) від розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.06.2019 у справі № 910/4014/16 зупинено провадження у справі № 910/4014/16 до вирішення питання про відвід судді Мандриченка О.В.

Постановляючи ухвалу від 27.06.2019 у цій справі суд визнав наведені директором Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" у заяві про відвід судді Мандриченка О.В. обставини такими, що не свідчать про наявність підстав, передбачених статтею 35 Господарського процесуального кодексу України для відводу судді від розгляду справи та такими, що не підтверджують упередженість та необ`єктивність судді Мандриченка О.В. при розгляді цієї справи. За висновком суду, підстави для відводу судді Мандриченка О.В. зводяться виключно до незгоди заявника з процесуальними діями та рішеннями судді.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.07.2019 заяву про відвід, подану в межах справи № 910/4014/16, передано на розгляд судді Нечаю О.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

За приписами ч. ч. 7, 8, 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Розглянувши заяву про відвід судді Мандриченка О.В., суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Варто зазначити, що слово "безсторонній" в українській мові означає "який складає думку про кого-, що-небудь або щось робить на підставі об`єктивних фактів, а не особистого почуття; неупереджений, справедливий, об`єктивний // Який постає (постав) не з особистого почуття (прихильності, неприязні чи упередження тощо)".

Незважаючи на те, що безсторонність, зазвичай, означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. В цьому контексті можна провести розмежування між суб`єктним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу.

Таким чином, правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться; тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має отримати відвід. Йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві судді мають викликати в громадськості.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

В силу ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Так, позивач, як на одну з підстав для відводу судді Мандриченка О.В., посилається на те, що судом призначено розгляд справи № 910/4014/16 на 10 годину 40 хвилин 27.06.2019, день, коли директор позивача Цімейко Б.А. проводить мирні мітинги під стінами Національного банку України як голова Громадської організації "Захист Українського Народу".

При цьому, у заяві про відвід позивач вказує на те, що у своєму клопотанні від 08.02.2019, поданому до суду 11.02.2019 про відкладення розгляду справи, позивач просив суд не призначати справу до розгляду на будь-який четвер до 12:00 год. у зв`язку з викладеними вище обставинами, проте суд, незважаючи на подане позивачем клопотання, призначив розгляд справи на 27.06.2019 (четвер) на 10:40 год., чим, на думку заявника, позбавив останнього права прийняти участь у підготовчому судовому засіданні.

Суд зазначає, що за приписами ч. ч. 1-3 ст. 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Суд зауважує, що позивачем у цій справі є юридична особа, а не окремі її представники чи посадові особи та нормами чинного процесуального закону не передбачено жодного обмеження щодо кола представників особи.

З урахуванням викладеного, позивач був не позбавлений свого процесуального права направити для участі у підготовчому судовому засіданні, призначеного судом на 27.06.2019 о 10:40 год. уповноваженого належним чином представника.

При цьому, позивач як учасник справи за наявності обставин, які об`єктивно перешкоджають забезпеченню явки його представника у судове засідання мав змогу подати до суду клопотання про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 27.06.2019 о 10:40 год., проте матеріали справи такого клопотання не містять.

Стосовно доводів позивача про те, що суддею Мандриченком О.В. проведення судової експертизи у справі № 910/4014/16 доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, а не Державному інституту інтелектуальної власності Міністерства юстиції України, як позивачем заявлялось у своєму клопотанні про призначення експертизи, що, на думку заявника, свідчить про порушення його процесуальних прав, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

При призначенні експертизи судом, експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.03.2019 встановивши, що для з`ясування питань, які виникли в ході судового розгляду справи, потрібні спеціальні знання, судом задоволено клопотання позивача та призначено у справі експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, а провадження у справі зупинено до закінчення проведення експертизи.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду про призначення експертизи може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції.

Позивач своїм правом на оскарження названого судового акту у порядку та строк, визначені чинним процесуальним законом, не скористався, натомість трактував доручення судом проведення судової експертизи іншій експертній установі як порушення своїх процесуальних прав.

Стосовно посилань позивача на те, що суддя Мандриченко О.В. порушує охоронювані законом права позивача та усвідомлено затягує розумні строки розгляду справи, суд звертає увагу заявника на те, що враховуючи поведінку учасників справи, подання ними заяв, скарг, заявлення відводів складу суду, характер спірних правовідносин та предмет доказування, значення спору для учасників справи, суд має керуватися як нормами міжнародного законодавства та прецедентними рішеннями Європейського суду з прав людини, так і положеннями процесуального кодексу.

Так, згідно пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

При цьому, з практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

У даному випадку, судді Мандриченку О.В. справа № 910/4014/16 передана для розгляду 14.01.2018 року, прийнята до провадження суддею - 18.01.2019, провадження у справі зупинено - 26.03.2019, поновлено - 10.06.2019 та призначено до розгляду на 27.06.2019, що свідчить про розумність строку розгляду справи суддею Мандриченком О.В. та відсутність підстав вважати, що судом допущено невиправдані зволікання у вирішенні справи.

Разом з цим, позивач своїми діями фактично висловлює незгоду з процесуальними рішеннями судді, що в силу ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, не може бути підставою для відводу судді Мандриченка О.В. від розгляду справи.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23 від 19.05.2006, незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

При цьому, в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 9 листопада 2006 року наголошено: стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Позивачем у заяві про відвід судді Мандриченка О.В. не наведено в чому саме полягає неупередженість та необ`єктивність суду при розгляді цієї справи.

Мотивованих підстав браку безсторонності у судді Мандриченка О.В., що стало б підставою для його відводу, позивачем також не наведено.

Таким чином, заява Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" про відвід судді Мандриченка О.В. № 910/4014/16 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Приватного підприємства "Виробничо-дистрибьюторська компанія "Дім вина "Скала" про відвід судді Мандриченка О.В. у справі № 910/4014/16.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Нечай