УХВАЛА

22 липня 2019 року

м. Київ

Справа № 904/4885/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н.М. - головуючий, Кролевець О.А., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк"

на постанову Центрального апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Подобєд І.М., Широбокова Л.П., Кощеєв І.М.

від 22.05.2019

за позовом Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час"

до Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк"

про визнання договору оренди приміщення недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.03.2019 у справі №904/4885/18 позовна заява Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" повернута на підставі частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позивачем не усунуто недоліки позовної заяви.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2019 у справі № 904/4885/18 апеляційну скаргу Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" задоволено, ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 27.03.2019 скасовано, справу № 904/4885/18 направлено до Господарського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.

24 червня 2019 року Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" звернулось до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2019 у справі № 904/4885/18, в якій просить її скасувати, а ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 27.03.2019 залишити без змін.

Касаційна скарга Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк" мотивована тим, що судом першої інстанції встановлений факт незарахування судового збору згідно з платіжним дорученням №ПН819501 від 21.03.2019 на суму 1762,00 грн, наданого Благодійною організацією "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час", а суд апеляційної інстанції не перевірив факту зарахування судового збору і прийняв необґрунтовану та незаконну постанову.

Дослідивши матеріали справи та касаційної скарги Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк", Суд дійшов висновку, що слід відмовити у відкритті касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою на підставі пункту 2 частини 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.03.2019 позовна заява Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" залишена без руху. Судом рекомендовано усунути недоліки позовної заяви, а саме: на виконання ухвали подати до суду письмову заяву із доданням до неї доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

22.03.2019 на адресу Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" від 21.03.2019 про усунення недоліків, до якої додано оригінал квитанції №ПН819501 від 21.03.2019 про сплату судового збору в сумі 1 762,00 грн.

Проте, 27.03.2019 Господарський суд Дніпропетровської області постановив ухвалу у справі №904/4885/18, якою повернув позовну заяву і додані до неї документи без розгляду, у зв`язку з невиконанням позивачем рекомендацій ухвали від 18.03.2019, оскільки суд першої інстанції встановив, що судовий збір, сплата якого підтверджена квитанцією №ПН819501 від 21.03.2019 на суму 1 762,00 грн. станом на 27.03.2019, не зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2019 у справі №904/4885/18 ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 27.03.2019 скасовано, з огляду на те, що повернення позовної заяви з підстав відсутності належного доказу сплати судового збору, у той час як такий доказ міститься у матеріалах справи, є порушенням і норм процесуального права, і позбавленням особи права на доступ до суду.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із статтею 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі - Суд) як джерело права.

Пункт 1 статті 6 § 1 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом щодо будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати до суду позов з цивільно-правових питань.

Стаття 6 Конвенції встановлює процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі при розгляді цивільного позову в національному суді, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Апеляційною інстанцією встановлено, що на підтвердження усунення недоліків поданої позовної заяви Благодійною організацією "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" подано до місцевого господарського суду квитанцію №ПН819501 від 16.01.2019 про сплату судового збору у сумі 1 762,00 грн., яка відповідає сумі, зазначеній в ухвалі Господарського суду Дніпропетровської області від 18.03.2019 про залишення позовної заяви без руху, а реквізити - співпадають із платіжними реквізитами для перерахування судового збору в гривнях за подання до Господарського суду Дніпропетровської області позовної заяви, які містяться на офіційному сайті судової влади України.

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, то суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені процесуальним законодавством, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Враховуючи вищевикладене, підстави для повернення позовної заяви - відсутні, оскільки Благодійна організація "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" рекомендації ухвали від 18.03.2019 виконала, зокрема, до суду у встановлений строк наданий доказ про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість касаційної скарги Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2019 у справі №904/4885/18, оскільки в постанові апеляційного суду про перегляд якої подано касаційну скаргу правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на відмову Акціонерному товариству Комерційному банку "ПриватБанк" у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2019 у справі №904/4885/18, клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2019 у справі №904/4885/18 не розглядається.

Керуючись статтею 234 та пунктом 2 частини 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Акціонерному товариству Комерційному банку "ПриватБанк" у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2019 у справі №904/4885/18.

2. Копії ухвали надіслати учасникам справи.

3. Надіслати скаржнику касаційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами. Копію касаційної скарги залишити у Верховному Суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Н.М. Губенко

Судді О.А. Кролевець

В.І. Студенець