УХВАЛА

м. Київ

26.06.2019Справа № 910/6953/18

Господарський суд міста Києва у складі: головуючого судді - Князькова В. В.,

за участю секретаря судового засідання Топіхи І. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 у справі

за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» Славкіної М. А., м. Київ

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД», м. Київ

про стягнення 117 400,00 грн, -

За участю представників:

від позивача: від відповідача: не з`явився не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 задоволено позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД» про стягнення 117 400,00 грн, вирішено стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД» на користь Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» частину прострочених процентів за кредитом в сумі 117 400,00 грн та судовий збір у розмірі 1 762,00 грн.

01.10.2018 Господарським судом міста Києва видано наказ на виконання рішення від 03.09.2018 у справі № 910/6953/18, яке набрало законної сили 25.09.2018.

21.02.2019 судом отримано постанову приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чулієва А. А. про закінчення виконавчого провадження № 57675614 у зв`язку з фактичним виконанням рішення суду.

27.05.2019 на адресу Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД» про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 за нововиявленими обставинами з підстави, встановленої пунктом 1 частини другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України.

В обґрунтування поданої заяви відповідач вказує, що, як йому стало відомо, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.12.2018 у справі № 826/3021/18, яке залишено без змін ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2019, було скасовано процедуру ліквідації Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик». За твердженнями заявника, цією обставиною спростовуються покладені в основу прийнятого судового рішення у справі № 910/6953/18 факти про наявність заборгованості та готовність кредитора ініціювати судовий спір, а також наявність процесуальної правоздатності у позивача. Вказані обставини, на думку відповідача, є нововиявленими, у зв`язку з чим останній просить суд скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 у справі № 910/6953/18, а позов Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» - залишити без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.06.2019 відкрито провадження за нововиявленими обставинами за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД», вирішено розгляд заяви здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, призначено судове засідання на 26.06.2019.

У судове засідання представники позивача і відповідача (заявника) не з`явились, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Належне повідомлення Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» та Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД» про дату, час та місце судового засідання підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень № 472, № 464 та № 480.

З огляду на неявку представників позивача і відповідача, зважаючи на відсутність доказів поважності причин їх неявки, за висновками суду, справа може бути розглянута за наявними у ній документами за відсутності представників сторін.

Розглянувши заяву відповідача про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, господарський суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України, на який посилається заявник, підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Як роз`яснювалось в постанові Пленуму Вищого господарського суду України № 17 від 26.12.2011 «Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами» до нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи.

В обґрунтування існування нововиявлених обставин заявник зазначає, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.12.2018 у справі № 826/3021/18, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2019, визнано протиправним та скасовано рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 05.04.2016 року № 463 «Про запровадження тимчасової адміністрації у Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» та делегування повноважень тимчасового адміністратора банку», визнано протиправним та скасовано рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 21.04.2016 року № 560 «Про продовження строків тимчасової адміністрації в Публічному акціонерному товаристві «Комерційний банк «Хрещатик», визнано протиправним та скасовано рішення Правління Національного банку України від 02.06.2016 № 46-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик», визнано протиправним та скасовано рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 03.06.2016 № 913 «Про початок процедури ліквідації Публічного акціонерного товариства «КБ «Хрещатик» та делегування повноважень ліквідатора банку». Актуальними відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань підтверджується, що керівником та підписантом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» зазначено ОСОБА_1 . Відповідні реєстраційні дії на виконання вищенаведеного рішення адміністративного суду вчинені 19.04.2019.

Згідно з доводами заявника, уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб не має процесуальної правоздатності ініціювати судові процесу до боржників банку, що, на думку відповідача, є підставою для перегляду рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 у справі № 910/6953/18 за нововиявленими обставинами та залишення позову Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

За висновками суду, такі доводи відповідача є необґрунтованими, оскільки обставини, про які зазначає заявник, не є нововиявленими в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідачем не повідомлено суду будь-яких матеріально-правових фактів, які б в установленому порядку спростовували факти, що були покладені в основу судового рішення у справі № 910/6953/18 (у тому числі, фактів укладення кредитного договору, отримання відповідачем кредитних коштів та існування спірної заборгованості).

Доводи відповідача щодо відсутності процесуальної правоздатності у особи, яка підписала позов від імені позивача, не приймаються судом до уваги, оскільки не спростовують фактичних даних у спірних правовідносинах, які були встановлені судом під час розгляду справи.

Сам позивач, на користь якого ухвалено рішення суду, також не повідомив суд про існування фактичних даних, що в установленому порядку спростовують факти, які були покладені в основу судового рішення.

У даному випадку господарський суд виходить з того, що одним з основних елементів верховенства права є принцип правової визначеності, який серед іншого передбачає, що рішення суду з будь-якої справи, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів.

Зважаючи на положення частини 1 статті 9 Конституції України, статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) застосовується судами України як частина національного законодавства, а практика Європейського суду з прав людини (далі - Суд), через рішення якого відбувається практичне застосування Конвенції, застосовується судами як джерело права.

Згідно з усталеною практикою Суду принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. рішення Суду у справах Христов проти України, no. 24465/04, від 19.02.2009, Пономарьов проти України, no. 3236/03, від 03.04.2008).

У справі «Нєлюбін проти Російської Федерації» Суд також дійшов висновку, що принцип правової визначеності вимагає, серед іншого, щоб якщо суди ухвалили остаточне рішення з питання, то їх рішення не піддавалося би сумніву. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень. Такі рішення можуть бути скасовані лише у виняткових обставинах, а не тільки з метою одержання іншого рішення у справі.

За висновками суду, заявник фактично ставить під сумнів рішення суду, яке набрало законної сили, та заявляє вимоги, спрямовані на повторний розгляд справи та винесення іншого судового рішення.

Зважаючи на викладене, господарський суд дійшов висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД» про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 у справі № 910/6953/18 за нововиявленими обставинами.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 325 Господарського процесуального кодексу України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Згідно з частиною 4 статті 325 Господарського процесуального кодексу України у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст. 234, 325 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ-ПРОФБУД» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 у справі № 910/6953/18.

2. Залишити рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 у справі № 910/6953/18 в силі.

У судовому засіданні підписано вступну та резолютивну частини ухвали.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її підписання.

Відповідно до пункту 17.5 розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст ухвали складено 01.07.2019.

Суддя В. В. Князьков