УХВАЛА

08 липня 2019 року

м. Київ

Справа № 911/2532/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Пількова К. М. головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України"

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2019 у справі Господарського суду Київської області

за позовом Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України"

до Державного підприємства обслуговування повітряного руху України

про визнання правочинів недійсними, зобов`язання утриматись від дій та визнання зобов`язання припиненим,

ВСТАНОВИВ:

07.06.2019 Приватне акціонерне товариство "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" (далі Позивач) звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2019 у справі № 911/2532/18, в якій просить прийняти скаргу до розгляду, відкрити касаційне провадження, скасувати ухвалу апеляційної інстанції, що прийнята в межах апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства обслуговування повітряного руху України (далі Відповідач) на ухвалу Господарського суду Київської області від 04.02.2019, в частині зупинення провадження у справі та направити справу до Північного апеляційного господарського суду для продовження розгляду.

Касаційну скаргу підписано ОСОБА_1 , який на підтвердження своїх повноважень надав засвідчену копію ордера на надання правової допомоги (серія КВ №442974 від 06.06.2019). Зазначений представник брав участь у розгляді цієї справи, діючи на підставі довіреності від 11.12.2018, виданої Позивачем та підписаної Президентом Позивача ОСОБА_2 (том справи 2, аркуш справи 88). До касаційної скарги додано засвідчену адвокатом Бондарем О. В. копію платіжного доручення № EXP-028854 від 06.06.2019 про сплату судового збору за подання касаційної скарги безпосередньо Позивачем.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд вважає, що підстави для відкриття касаційного провадження відсутні, зважаючи на таке.

У справі № 911/2532/18, ухвалою Господарського суду Київської області від 04.02.2019, зокрема, відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про зустрічне забезпечення позову; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Goiania Comercio E Servicos Internacionais LDA та зупинено провадження у справі.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, Відповідач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, якою просив суд прийняти скаргу до провадження, скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти нове рішення, яким задовольнити клопотання про зустрічне забезпечення позову.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.03.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Відповідача на ухвалу Господарського суду Київської області від 04.02.2019 у справі №911/2532/18 та призначено розгляд справи на 28.03.2019.

26.03.2019 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Позивача надійшли відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, та клопотання про закриття апеляційного провадження, в якому останній просив закрити апеляційне провадження за апеляційної скаргою Відповідача на ухвалу Господарського суду Київської області від 04.02.2019 у справі №911/2532/18.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.03.2019 оголошено перерву в судовому засіданні до 01.04.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2019 відмовлено Позивачу у задоволенні клопотань про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Відповідача на ухвалу Господарського суду Київської області від 04.02.2019 та про об`єднання апеляційних скарг у справі №911/2532/18 в одне апеляційне провадження; визнано заяву Позивача про відвід колегії суддів у складі головуючого Агрикової О. В., суддів Чорногуз М. Г., Хрипуна О. О. у справі №911/2532/18 необґрунтованою; провадження у цій справі зупинено, а матеріали справи передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень статті 32 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) для вирішення питання про відвід.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2019 колегію суддів у складі: головуючого судді Пантелієнко В.О., суддів: Доманська М.Л., Верховець А.А. відмовлено у задоволенні заяви Позивача про відвід колегії суддів у складі головуючого Агрикової О.В., суддів Хрипун О.О., Чорногуз М.Г.

Супровідним листом №09.1-23/1/773/19 від 11.04.2019 матеріали справи №911/2532/18 разом з касаційною скаргою на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2019 направлено до Касаційного господарського суду у складі Верховного суду.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №911/2532/18, відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Позивача на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.05.2019 року поновлено провадження за апеляційною скаргою Відповідача на ухвалу Господарського суду Київської області від 04.02.2019 у справі №911/2532/18 та призначено її розгляд на 06.06.2019.

06.06.2019 від Позивача надійшла заява про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Агрикової О.В. та суддів Чорногуза М.Г., Хрипуна О.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2019 визнано заяву Позивача про відвід необґрунтованою; провадження у справі зупинено; матеріали справи передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень статті 32 ГПК України для вирішення питання про відвід.

Статтею 39 ГПК України визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Частиною другої статті 39 ГПК України передбачено, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Частиною третьою цієї статті встановлено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Частиною сьомою статті 39 ГПК України передбачено, що питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках надходження заяви про відвід судді.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2019 вищезазначену заяву про відвід передано на розгляд колегії суддів у складі: Разіної Т. І., Михальської Ю. Б., Іоннікової І. А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2019 відмовлено Позивачу у задоволенні заяви про відвід.

Суд вважає очевидним висновок про те, що апеляційний суд мав право відповідно до частини третьої статті 39 ГПК України зупинити провадження до вирішення питання про відвід.

Ухвалою Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №911/2532/18, якою відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Позивача на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2019, Суд звернув увагу скаржника, що представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини першої статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (частина друга статті 43 ГПК України).

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (Шульга проти України № 16652/04, § 28, ЄСПЛ, від 02.12.2010), і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у судовому процесі є завданням саме державних органів (Мусієнко проти України № 26976/06, § 24, ЄСПЛ, від 20.01.2011).

Разом з тим, Суд звертає увагу на те, що Позивач неодноразово (чотири рази: ухвали Касаційного господарського суду від 18.02.2019 та три ухвали від 22.04.2019) зверталося до суду касаційної інстанції з касаційними скаргами на ухвали апеляційного господарського суду, якими заяви скаржника про відвід колегії суддів у справі №911/2532/18 визнавалися необґрунтованими, зупинялося провадження, а матеріали справи №911/2532/18 передавалися для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень статті 32 ГПК України для вирішення питання про відвід.

Суд касаційної інстанції звертав увагу скаржника на те, що суд апеляційної інстанції щодо порядку та строків розгляду заяви про відвід суддів діяв відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України та у межах повноважень, передбачених процесуальним законом.

Отже, дії Позивача з подання касаційної скарги на ухвалу апеляційного суду, прийняту з очевидно правильним і таким, що не викликає розумних сумнівів у застосуванні норм процесуального права, розцінюються Судом як такі, що спрямовані на затягування розгляду справи, і є зловживанням процесуальними правами учасником справи щодо касаційного оскарження судових рішень.

Відповідно до частини третьої статті 43 ГПК України, якщо подання скарги заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд також зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четвертою статті 43 ГПК України).

Відповідно до статті 132 ГПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Суд дійшов висновку про існування підстав для застосування до Позивача заходу процесуального примусу за зловживання процесуальними правами і, зважаючи на характер дій скаржника та обставини їх вчинення, застосовує захід у вигляді штрафу у розмірі п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 9605,00 грн.

Відповідно до частини п`ятої статті 135 Господарського процесуального кодексу України, ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Листом Державної судової адміністрації України від 12.07.2018 № 11-12948/18 повідомлено реквізити рахунку для зарахування надходжень від сплати штрафу (як засобу процесуального примусу) на користь держави:

- Отримувач коштів: УК у Печерському р-ні/Печерс. р-н/21081100;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: 6007;

- Код класифікації доходів бюджету: 21081100.

Керуючись статтями 43, 131, 135, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2019 у справі № 911/2532/18 повернути без розгляду.

2. Направити Приватному акціонерному товариству "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" копію цієї ухвали та касаційну скаргу від 07.06.2019 разом з доданими до скарги матеріалами на 10 аркушах, в тому числі ксерокопією платіжного доручення № EXP-028854 від 06.06.2019 на суму 1 762,00 грн; копія касаційної скарги залишається в суді касаційної інстанції.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" (ідентифікаційний код 14348681, юридична адреса: 01030, м.Київ, вул. Лисенка, 4; поштова адреса: 02121, м. Київ, Харківське шосе, 201-203) в дохід державного бюджету (стягувач Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) штраф у сумі 9605,00 грн (дев`ять тисяч шістсот п`ять гривень).

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання, оскарженню не підлягає та підлягає негайному виконанню.

Головуючий суддя К. М. Пільков

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак