УХВАЛА

про повернення зустрічного позову

08.07.2019Справа № 910/6881/19

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В. розглянувши

зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач"

до Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

про стягнення заборгованості за невиконання умов договорів про закупівлю в розмірі 13 026 296,80 грн

у справі №910/6881/19

за позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач"

про зобов`язання вчинити дії, -

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Укртрансгаз" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач" (далі - відповідач) виконати в натурі зобов`язання, передбачені договором № т-29/ від 14.03.2017, а саме поставити та передати Акціонерному товариству "Укртрансгаз" в особі філії "Виробниче ремонтно-технічне підприємство "Укргазенергосервіс" запасні частини до ГТК-10 у відповідності з рознарядкою №3201ВИХ-17-255/3201.01.14 від 11.07.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором про закупівлю товару № т-29/ від 14.03.2017.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.06.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків - протягом 5 днів з дня вручення цієї ухвали.

11.06.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви з додатками.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/6881/19. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

03.07.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва Товариством з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач" була подана зустрічна позовна заява до Акціонерного товариства "Укртрансгаз" про стягнення заборгованості за невиконання умов договорів про закупівлю в розмірі 13 026 296,80 грн.

Крім того, у зазначеній вище зустрічній позовній заяві заявник просить суд визнати причини пропуску строку на подання зустрічного позову поважними та поновити такий строк, у зв`язку із тим, що заявником не було отримано копії позовної заяви та останній ознайомився з матеріалами справи лише 27.06.2019.

Аналогічне клопотання про поновлення строку на подання письмового відзиву міститься і у відзиві на позовну заяву.

Враховуючи системний аналіз статей 119, 178 та 180 Господарського процесуального кодексу України та правову процесуальну природу відзиву на позов та зустрічної позовної заяви, суд розглядає питання поновлення строків на подання вказаних документів одночасно.

Пунктом першим частини першої статті 178 Господарського процесуального кодексу України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до частини 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Статтею 113 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно зі статтею 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку.

Строк, обчислюваний місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця строку. Якщо закінчення строку, обчислюваного місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, строк закінчується в останній день цього місяця.

Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Ухвалою про відкриття провадження у справі від 12.06.2019 відповідачу був встановлений строк для подання відзиву - протягом 15-ти днів з дня вручення даної ухвали.

Частиною першою статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

З матеріалів справи вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Промтехнафтогазпостач» було отримано ухвалу Господарського суду міста Києва 13.06.2019, про що свідчить підпис уповноваженого представника товариства на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

За таких обставин, враховуючи святкові та вихідні дні, останнім днем для подання відзиву та зустрічної позовної заяви, було 01.07.2019, натомість вказані документи були подані 03.07.2019.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 02.04.2019 у справі № 922/765/15.

В матеріалах справи наявний опис вкладення у цінний лист та фіскальний чек, які свідчать про факт направлення позивачем копії позовної заяви з додатками на юридичну адресу відповідача, проте факт отримання відповідачем вказаних документів документально матеріалами справи не підтверджується.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. ч. 1, 2 та п. п. 1, 2 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, верховенство права та рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Печенізький та інші проти України» від 08 листопада 2018 року Європейський суд вказав, що принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять її у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Крім цього, кожній стороні має бути забезпечена можливість ознайомитись із зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною, у тому числі із апеляційною скаргою іншої сторони, та надати власні зауваження з цього приводу.

«…національні суди, розглянувши подані у справах заявників апеляційні скарги та не здійснивши спроб дізнатись, чи були вони вручені заявникам або чи були заявники повідомлені про апеляційні скарги будь-яким іншим чином, позбавили їх можливості надати зауваження щодо поданих у їхніх справах апеляційних скарг та не виконали свого зобов`язання щодо дотримання закріпленого у статті 6 Конвенції принципу рівності сторін. Отже, було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції.».

Принцип змагальності (ст. 13 Господарського процесуального кодексу України) та принцип рівності сторін (ст. 7 Господарського процесуального кодексу України), які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції. Вони вимагають "справедливого балансу" між сторонами: кожній стороні має бути надана розумна можливість представити свою справу за таких умов, що не ставлять її чи його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду у справі № 914/2668/17 від 4 квітня 2019.

За таких обставин, з урахуванням принципів рівності сторін та змагальності, суд має впевнитись у належній реалізації сторонами своїх процесуальних прав та обов`язків.

З огляду на вищенаведене, враховуючи незначний пропуск процесуального строку для подання відзиву та зустрічної позовної заяви, суд дійшов до висновку про необхідність поновлення такого строку.

Розглянувши зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач" і додані до неї матеріали, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Як же зазначалось судом вище, позовні вимоги Акціонерного товариства "Укртрансгаз" обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором про закупівлю товару № т-29/ від 14.03.2017, зокрема, щодо несвоєчасної поставки товару.

В свою чергу, вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач" у зустрічному позові обґрунтовані наявністю заборгованості у Акціонерного товариства "Укртрансгаз" перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач" за аналогічним договором, проте, такі вимоги мають бути вирішені в окремому самостійному провадженні, оскільки жодним чином не пов`язані із позовними вимогами Акціонерного товариства "Укртрансгаз", заявленими раніше.

Наявність взаємного спору між сторонами за одним договором, в даному випадку, договором про закупівлю товару № т-29/ від 14.03.2017, не свідчить про взаємопов`язаність вимог і спільний розгляд зустрічного і первісного позову у справі № 910/6881/19 не є доцільним, навіть зважаючи на те, що спір виник з одних правовідносин.

Відповідно до ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 13, 119, 178, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач" строк для подання відзиву на позов.

2. Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач" строк для подання зустрічного позову.

3. Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехнафтогазпостач" до Акціонерного товариства "Укртрансгаз" про стягнення заборгованості за невиконання умов договорів про закупівлю в розмірі 13 026 296,80 грн повернути заявнику.

Додаток: зустрічна позовна заява на 71 арк.

Суддя О.В. Нечай