ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2019 р. м. Київ Справа № 911/1112/19

Суддя Конюх О.В., при секретарі судового засідання Бойко О.Ю., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження господарську справу

за позовом Управління поліції охорони в Київській області, м. Київ,

до відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Гєйтон», м. Вишневе,

про стягнення 2 216,37 грн

без виклику учасників справи

СУТЬ СПОРУ:

позивач Управління поліції охорони в Київській області, м. Київ (далі по тексту УПО Київської області), звернувся до господарського суду Київської області з позовом від 09.04.2019 № 979/43/30/2019 до відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Гєйтон», м. Вишневе (далі по тексту ТОВ «Гєйтон»), в якому просить суд стягнути з відповідача заборгованість за Договором про централізовану охорону майна на об`єкті з реагуванням наряду поліції охорони від 20.12.2017 № 5327/17 в розмірі 2 216,37 грн, з яких: 1 321,25 грн основний борг, 234,49 грн пеня, 660,63 грн штраф, та покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 921,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між УПО Київської області (виконавець) та ТОВ «Гєйтон» (замовник) укладено Договір про централізовану охорону майна на об`єкті з реагуванням наряду поліції охорони від 20.12.2017 № 5327/17, відповідно до умов якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати охорону майна замовника на об`єкті. На виконання умов договору позивачем надавалися послуги з охорони об`єкта відповідача, проте відповідач за надані послуги в повному обсязі не розрахувався.

Зокрема позивач твердить, що згідно акту від 30.09.2018 № КСВ-016062 прийому-здачі виконаних робіт/послуг за вересень 2018 відповідачу було надано послуги по охороні об`єкту за Договором, проте відповідач за надані послуги не розрахувався, у зв`язку із чим у відповідача перед позивачем виникла прострочена заборгованість за надані послуги за вересень 2018 року в сумі 1 321,25 грн, яку позивач просить суд стягнути з відповідача в судовому порядку. Крім того, позивач твердить, що у зв`язку із простроченням грошового зобов`язання з відповідача належить до стягнення передбачені договором пеня в розмірі 234,49 грн та штраф в розмірі 660,63 грн.

Ухвалою господарського суду Київської області від 02.05.2019 позовну заяву УПО Київської області до ТОВ «Гєйтон» прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №911/1112/19. Ухвалено, що справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання (без виклику учасників справи). Цією ж ухвалою зобов`язано позивача в строк до 31.05.2019 подати документи, що підтверджують суму заборгованості відповідача, а саме: банківську довідку по контрагенту 40150389, або належним чином засвідчені банківські виписки та/або довідки з банківських установ, що містять інформацію (станом на день подання) про дати та суми коштів, сплачених відповідачем згідно Договору про централізовану охорону майна на об`єкті з реагуванням наряду поліції охорони від 20.12.2017 № 5327/17; зобов`язано відповідача подати протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали про відкриття провадження у справі документи (платіжні документи, банківські виписки), що підтверджують сплату відповідачем грошових коштів згідно Договору про централізовану охорону майна на об`єкті з реагуванням наряду поліції охорони від 20.12.2017 № 5327/17; встановлено відповідачу строк для подання відзиву протягом 15 днів з дня вручення йому ухвали про відкриття провадження у справі; встановлено позивачу строк для подачі відповіді на відзив протягом 5 днів з дня отримання відзиву; встановлено відповідачу строк для подачі заперечень на відповідь на відзив протягом 5 днів з дня отримання відповіді.

Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться (ч.ч. 1-2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

Суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі (ст. 248 Господарського процесуального кодексу України).

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше (ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

30.05.2019 до господарського суду від позивача на виконання вимог суду надійшли копії банківських виписок із супровідним листом.

Станом на 02.07.2019 відповідач, належним чином повідомлений про розгляд справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з відміткою про вручення відповідачу 21.05.2019 ухвали про відкриття провадження від 02.05.2019 у справі № 911/1112/19, відзив на позов не подав, не заявив клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України справа може бути розглянута по суті за наявними в ній матеріалами, яких достатньо для ухвалення рішення.

Частиною 8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та оцінивши їх в сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

відповідно до ч. 1 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема, з правочинів.

Відповідно до частини 1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Майново-господарські зобов`язання між суб`єктами господарювання виникають на підставі договорів (ст. 179 Господарського кодексу України) й сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору (ст. 627 Цивільного кодексу України).

20.12.2017 між УПО Київської області (виконавець) та ТОВ «Гєйтон» (замовник) було укладено Договір про централізовану охорону майна на об`єкті з реагуванням наряду поліції охорони від 20.12.2017 № 5327/17 (далі Договір), відповідно до умов якого:

- замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати охорону майна Замовника на об`єкті, що зазначений за адресою; Київська обл., м. Вишневе, вул. Першотравнева, буд. 21/25, приміщення 82, у дні і години, вказані у Дислокації (додаток 1 до Договору), обслуговування сигналізації на цьому об`єкті. Виконавець здійснює охорону майна шляхом спостереження за станом встановленої на об`єкті сигналізації, яка контролює цілісність його будівельних конструкцій в період охорони та забезпечує виїзд до об`єкту НПО у випадку спрацювання сигналізації на об`єкті. За цим Договором Виконавець не приймає майно Замовника на зберігання і не вступає у володіння ним (пункт 1.1 Договору);

- періодом охорони майна на об`єкті вважається час з моменту прийняття виконавцем сигналізації, якою обладнаний об`єкт, під спостереження ГПЦС до зняття її з-під спостереження замовником або його уповноваженими особами у відповідності до інструкції з правил користування сигналізацією (далі інструкція) (додаток 5 до договору) (пункт 1.3 Договору);

- ціна охоронних послуг за цим Договором є договірною і визначається сторонами в розрахунку та протоколі узгодження договірної ціни (додатки №№ 2, 3 до Договору), які є невід`ємною частиною цього Договору (пункт 2.1 Договору);

- оплата охоронних послуг здійснюється замовником на умовах попередньої оплати шляхом перерахування плати встановленої пунктом 2.1. цього Договору, на рахунок виконавця до 5 числа поточного місяця за поточний місяць (пункт 2.5 Договору);

- до закінчення поточного місяця виконавець надає замовнику два примірники Акту приймання наданих послуг, який останній зобов`язаний протягом п`яти перших робочих днів наступного місяця підписати і один примірник підписаного Акту повернути виконавцю. У випадку наявності у замовника заперечень щодо обсягу послуг, наданих виконавцем у звітному місяці, замовник зобов`язаний в той же строк у письмовій формі надати Виконавцю свої обґрунтовані заперечення (пункт 2.9 Договору);

- за умови неповернення замовником підписаного Акту приймання наданих послуг чи ненадання обґрунтованих заперечень щодо обсягу послуг, наданих виконавцем у звітному місяці, в строк визначений п. 2.9 Договору, вважається, що послуги у такому місяці надані виконавцем в повному обсязі і прийняті замовником без зауважень, а Акт приймання наданих послуг таким, що підписаний сторонами (пункт 2.10 Договору);

- у разі ненадходження коштів на поточний рахунок виконавця у встановлений п. 2.5 цього Договору строк, виконавець має право без попередження тимчасово призупинити надання послуг (пункт 4.2.2 Договору);

- за кожний день прострочення оплати за цим Договором замовник сплачує Виконавцю пеню у розмірі подвійної ставки НБУ від суми заборгованості (пункт 5.2.1 Договору);

- у разі порушення замовником зобов`язань, визначених умовами цього Договору, він сплачує виконавцю (крім пені) погоджений Сторонами штраф у розмірі 50 % від суми невиконаного своєчасно зобов`язання (пункт 5.2.2);

- даний договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2017. Договір пролонгується строком на один календарний рік, якщо жодна із сторін не менше ніж за 10 календарних днів до закінчення строку чинності Договору письмово не заявить про його припинення (пункт 9.1 Договору)

Відповідно до додатку № 1-2 до Договору про централізовану охорону майна на об`єкті з реагуванням наряду поліції охорони від 20.12.2017 № 5327/17 «Дислокація об`єкту»: найменування об`єкту офіс ТОВ «Гєйтон»; адреса об`єкту м. Вишневе, вул. Першотравнева, буд. 21/25, приміщ. 82; термін дії дислокації «з-по» 01.01.2018-31.12.2018. Розрахунок: термін дії розрарунку «з-по» 01.01.2018-31.12.2018; загальна вартість охорони по усім послугам за рік, грн 15 915,00 грн.

Згідно додатку до розрахунку сторони погодили щомісячну оплату за надання послуг у термін 01.01.2018 31.12.2018, а саме: за січень 1 351,25 грн, за лютий 1 225,25 грн, за березень 1 351,25 грн, за квітень 1 321,25 грн, за травень 1 387,25 грн, за червень 1 321,25 грн, за липень 1 333,25 грн, за серпень 1 333,25 грн, за вересень 1321,25 грн, за жовтень 1 333,25 грн, за листопад 1 285,25 грн, за грудень 1351,25 грн.

Укладений Договір за правовим змістом є договором надання послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України, майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини 1 ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до частини 1 ст. 903 ЦК України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Статтею 905 ЦК України передбачено, що строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно повинно бути виконано у цей строк (термін).

Позивач просить суд стягнути з відповідача борг в розмірі 1 321,25 грн згідно акту від 30.09.2019 № КСВ-016062 прийому-здачі виконаних робіт/послуг за вересень 2018, який підписаний тільки зі сторони виконавця та надісланий на адресу замовника, що підтверджується описом вкладення у лист від 01.03.2019.

Пунктом 2.10 Договору сторони передбачили, що за умови неповернення замовником підписаного Акту приймання наданих послуг чи ненадання обґрунтованих заперечень щодо обсягу послуг, наданих виконавцем у звітному місяці, в строк визначений п. 2.9 Договору, вважається, що послуги у такому місяці надані виконавцем в повному обсязі і прийняті замовником без зауважень, а Акт приймання наданих послуг таким, що підписаний сторонами.

Згідно наказу виконавця від 30.11.2018 № 6864, в зв`язку із заборгованістю та відповідно до Договору, позивач з 01.11.2018 припинив надання послуг охорони.

В супровідному листі від 30.05.2019 позивач повідомив суд про те, що загальна вартість наданих послуг за період 01.01.2018-01.11.2018 згідно Договору складає 13 260,50 грн, проте відповідачем було сплачено11 939,25 грн, а тому борг відповідача становить 1 321,25 грн.

Судом встановлено, що відповідач оплатив позивачу за надані послуги кошти в розмірі 11 939,25 грн, в тому числі 1 333,25 грн за вересень 2018 року, що підтверджується наявними в матеріалах справи банківськими виписками: 31.01.2018 сплачено 1351,25 грн.; 02.03.2018 сплачено 1225,25 грн.; 05.03.2018 сплачено 1351,25 грн.; 25.04.2018 сплачено 1321,25 грн.; 04.05.2018 сплачено 1369,25 грн.;31.05.2018 сплачено 1321,25 грн.; 30.07.2018 сплачено 1333,25 грн.; 23.08.2018 сплачено 1333,25 грн.; 02.10.2018 сплачено 1333,25грн. (з призначенням платежу «оплата за послуги охорони за вересень 2018»)

Згідно додатку до розрахунку загальна вартість за послуги охорони за період з січня 2018 року по вересень 2018 року складає 11 945,25 грн.

Суду не подано доказів того, що позивач надав відповідачу послуг охорони на загальну суму 13 260,50 грн., а не на 11945,25 грн. Зокрема не подано доказів складення та направлення відповідачу Акту за жовтень 2018. У позовній заяві (аркуш 2) позивач наголошує про неоплату послуг саме за вересень 2018 в сумі 1321,25 грн. Акт №КСВ-016062 за вересень 2018 єдиний доданий до позовної заяви.

Згідно ст. 14 ГПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно частини 2 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог.

Відповідно до ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. (ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи наведене, позивачем не доведено у встановленому законом порядку належними, допустимими та достатніми доказами в розумінні ст.ст. 76, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України факт існування заборгованості відповідача за послуги охорони за вересень 2018 у заявленому розмірі.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що вимога позивача про стягнення з відповідача заборгованості за Договором про централізовану охорону майна на об`єкті з реагуванням наряду поліції охорони від 20.12.2017 № 5327/17 підлягає частковому задоволенню в розмірі 6,00 грн (11 945,25 грн. загальна сума за період січень-вересень 2018 року згідно підписаного сторонами додатку до розрахунку за Договором мінус 11 939,25 грн загальна сума сплачених відповідачем грошових коштів за надані послуги).

Позивач просить суд стягнути з відповідача за прострочення грошового зобов`язання передбачені договором пеню в розмірі 234,49 грн (за період з 06.09.2018 по 05.03.2019) та штраф в розмірі 660,63 грн. Щодо вказаних вимог позивача суд зазначає таке.

Так, сторони в умовах Договору про централізовану охорону майна на об`єкті з реагуванням наряду поліції охорони від 20.12.2017 № 5327/17 погодили, що за кожний день прострочення оплати за цим Договором замовник сплачує виконавцю пеню у розмірі подвійної ставки НБУ від суми заборгованості. У разі порушення замовником зобов`язань, визначених умовами цього Договору, він сплачує виконавцю (крім пені) погоджений Сторонами штраф у розмірі 50 % від суми невиконаного своєчасно зобов`язання.

Відповідно до ст.ст. 546, 549 ЦК України виконання зобов`язань за договором можуть забезпечуватися неустойкою (штрафом, пенею). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Водночас вимогами п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України передбачено, що одним із наслідків порушення зобов`язання є сплата неустойки, а в силу вимог ч.2 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюються договором або актом цивільного законодавства.

Згідно із ч. 1 ст. 230 ГК України штрафними санкціями в цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання зобов`язання.

Згідно частини 2 ст. 343 ГК України платник грошових коштів сплачує на користь одержувача цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін, але не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Так, відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Тому період обчислення пені починається з наступного дня після дати, в якій зобов`язання з оплати мало бути виконано. Відповідно до частини 6 ст. 232 ГК України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язань припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано, якщо інше не встановлено законом або договором.

За таких обставин, здійснивши перевірку розрахунку пені, суд встановив, що вірно розрахований розмір належної до стягнення з відповідача на користь позивача пені становить 34,77 грн:

- за період 06.09.2018 по 01.10.2018, на суму 1 321,25 грн згідно Акту за вересень 2018, розмір пені становить 33,85 грн;

- за період з 02.10.2018 по 05.03.2019, на суму боргу 6,00 грн згідно Договору, розмір пені становить 0,92 грн.

Відповідно до частини 2 ст. 549 ЦК України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Таким чином, закон вважає порушенням як повне невиконання зобов`язання, та і виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання, зокрема із порушенням строку виконання.

Пунктом 5.2.2 Договору сторони передбачили, що у разі порушення замовником зобов`язань, визначених умовами договору, він сплачує виконавцю крім пені погоджений сторонами штраф у розмірі 50% від суми невиконаного своєчасно зобов`язання.

Суд погоджується, що оплата за вересень 2018 відповідачем здійснена несвоєчасно, оскільки строк виконання сторонами визначено до 5 числа поточного місяця, а оплата здійснена 02.10.2019. відтак, суд погоджується з наявністю у позивача права нараховувати та стягувати з відповідача передбачений пунктом 5.2.2 Договору штраф.

50% від суми невиконаного своєчасно зобов`язання з оплати послуг охорони за вересень 2018 (1321,25 грн. згідно Додатку до розрахунку, підписаного сторонами) становить 660,63 грн, а відтак вказана вимога позивача належить до задоволення повністю.

За таких обставин, повно та ґрунтовно дослідивши матеріали справи, перевіривши на відповідність закону та дійсним обставинам справи розрахунки заборгованості, надані позивачем, суд задовольняє позов Управління поліції охорони в Київській області частково, приймає рішення про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Гєйтон» 6,00 грн основного боргу, 34,77 грн пені та 660,63 штрафу.

У зв`язку тим, що спір виник в результаті неправильних дій відповідача, що призвело до необхідності позивачу звертатися з позовом до суду та здійснювати додаткові витрати на сплату судового збору, суд, відповідно до свого права, передбаченого частиною 9 ст.129 ГПК України, покладає на відповідача відшкодування позивачу судового збору у мінімальному законом встановленому розмірі в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 73-92, 129, 233, 236-238, 241, 252 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Управління поліції охорони в Київській області задовольнити частково.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Гєйтон» (08133, Київська обл., Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Першотравнева, буд. 21/25, код 40150389)

на користь Управління поліції охорони в Київській області (01033, м. Київ, вул. Сім`ї Прахових, буд. 8, код 40109063)

6,00 грн (шість гривень нуль копійок) основного боргу,

34,77 грн (тридцять чотири гривні сімдесят сім копійок) пені,

660,63 грн (шістсот шістдесят гривень шістдесят три копійки) штрафу,

1 921,00 грн (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня нуль копійок) судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

3. У задоволенні решти вимог відмовити.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст. ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Конюх