ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"08" липня 2019 р.Справа № 922/1146/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

при секретарі судового засідання Івахненко І.Г.

розглянувши матеріали справи

за позовом Комунального підприємства "Харківводоканал", м.Харків
до Акціонерного товариства "Харківобленерго", м.Харків
про визнання укладеними додатків до договорів
за участю представників:

від позивача: Здоровець С.В., довіреність №01.01-14/7903-18 від 17.12.2018

від відповідача: Мовчан О.О., довіреність №01-26/5585 від 08.10.2018

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Харківводоканал" (надалі - позивач) звернулося до господарського суду Харківської області з позовом до Акціонерного товариства "Харківобленерго" (надалі - відповідач) про визнання укладеними в редакції позивача додатків №4 "Порядок розрахунків" до договорів споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №1.01 від 01.01.2019 та №4 від 01.01.2019.

На підтвердження позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем під час укладення договорів споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №1.01 від 01.01.2019 та №4 від 01.01.2019 були проігноровані зауваження КП "Харківводоканал", що були викладені у його заявах-приєднаннях до вищевказаних договорів.

Ухвалою від 02.05.2019 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 28.05.2019.

21 травня 2019 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він проти задоволення позову заперечив, посилаючись на його необґрунтованість.

27 травня 2019 року від відповідача надійшло клопотання про залучення третьої особи в порядку статті 50 ГПК України, а саме: Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг.

У підготовчому засіданні 28.05.2019 судом постановлено ухвали без виходу до нарадчої кімнати про відмову у задоволенні клопотання позивача про залучення до участі у справі як третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Харківської міської ради, а також у задоволенні клопотання відповідача про залучення до участі у справі як третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Фонду державного майна України, оскільки заявниками не доведено, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки вищевказаних осіб.

Також, у даному підготовчому засіданні залишено без розгляду клопотання позивача про витребування доказів, що було додано до позовної заяви, оскільки представник позивача повідомив, що дане клопотання ним не підтримується.

У підготовчому засіданні 28.05.2019 оголошено перерву до 25.06.2019 та визначено, що клопотання відповідача про залучення до участі у справі як третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг буде розглянуто в наступному засіданні.

03 червня 2019 року на електронну адресу суду від Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг надійшла заява про вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Також 03.06.2019 від позивача надійшли відповідь на відзив, у якій він навів свої доводи щодо заперечень позивача проти позовних вимог, а також заперчення на заяву відповідача про залучення НКРЕКП в якості третьої особи.

10 червня 2019 року від відповідача в порядку статті 167 ГПК України надійшли заперечення щодо відповіді на відзив, поданої позивачем.

25 червня 2019 року позивачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи постанови Верховного Суду від 28.05.2019 у справі №922/1545/18.

Дане клопотання визнано судом таким, що підлягає задоволенню.

Ухвалою від 25.06.2019 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 08.07.2019.

02 липня 2019 року позивачем подано додаткові пояснення щодо залучення НКРЕКП.

Представник позивача у підготовчому засіданні 08.07.2019 заперечив проти клопотання відповідача про залучення третьої особи, посилаючись на те, що рішення у даній справі жодним чином не вплине на права та обов`язки НКРЕКП. Крім того, зазначив, що рішенням Конституційного Суду України від 13.06.2019 у справі №1-17/2018(5133/16) визнано неконституційними низку положень Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" в частині порядку утворення НКРЕКП Президентом України.

Представник відповідача у даному підготовчому засіданні просила задовольнити клопотання про залучення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, як третьої особи в порядку статті 50 ГПК України.

Розглянувши клопотання відповідача та Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, суд вважає за можливе їх задовольнити, виходячи з наступного.

Згідно пункту 4 частини 2 статті 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Статтею 50 ГПК України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 92 Конституції України засади організації та експлуатації енергосистеми визначаються Законами України.

Таким Законом, станом на момент виникнення спірних правовідносин, є Закон України "Про ринок електричної енергії" (надалі - Закон).

Статтею 5 Закону визначено, що державна політика в електроенергетиці спрямована на: 1) забезпечення надійного, безпечного постачання електричної енергії; 2) створення умов для ефективного функціонування ліквідного ринку електричної енергії та його розвитку; 3) забезпечення умов та застосування заходів для розвитку енергоефективності в електроенергетиці, управління попитом та енергозамІщення; 4) сприяння виробництву електричної енергії з альтернативних джерел енергії та розвитку розподіленої генерації і обладнання для акумулювання енергії; 5) захист навколишнього природного середовища; 6) створення умов для залучення інвестицій в електроенергетику, спрощення доступу до інформації та адміністративних процедур; 7) стимулювання застосування інноваційних технологій; 8) захист прав споживачів; 9) інтеграцію ринку електричної енергії на регіональному та загальноєвропейському рівнях.

Статтею 6 Закону встановлено, що державне регулювання ринку електричної енергії здійснює Регулятор у межах повноважень, визначених цим Законом та іншими актами законодавства.

До основних завдань Регулятора на ринку електричної енергії належить: 1)сприяння співпраці з Радою регуляторних органів Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами у сфері енергетики інших держав - сторін Енергетичного Співтовариства, становленню конкурентного єдиного ринку електричної енергії в рамках Енергетичного Співтовариства з урахуванням інтересів забезпечення безпеки постачання електричної енергії та сталості навколишнього природного середовища, ефективному відкриттю ринку електричної енергії для всіх покупців держав - сторін Енергетичного Співтовариства; 2) забезпечення належних умов для ефективного і надійного функціонування електричних мереж з огляду на довгострокові цілі розвитку; 3) розвиток конкуренції та забезпечення належного функціонування регіональних (міжнародних) ринків у рамках Енергетичного Співтовариства, зокрема єдиного ринку Енергетичного Співтовариства, з метою досягнення цілей, зазначених у пункті 1 цієї частини; 4) усунення перешкод та обмежень для торгівлі електричною енергією між учасниками ринків держав - сторін Енергетичного Співтовариства, зокрема забезпечення належного рівня пропускної спроможності міждержавних перетинів з метою задоволення попиту і посилення інтеграції ринків електричної енергії держав - сторін Енергетичного Співтовариства, що сприятиме міждержавній торгівлі електричною енергією в рамках Енергетичного Співтовариства; 5) сприяння розвитку безпечної, надійної та ефективно функціонуючої ОЕС України, орієнтованої на потреби покупців, що дозволить забезпечити недискримінаційний доступ до неї існуючих та потенційних користувачів системи, достатність потужності для потреб ринку електричної енергії та її енергоефективність, а також інтеграцію до систем розподілу розподіленої генерації та виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії з використанням альтернативних джерел енергії; 6) забезпечення простих і необтяжливих умов приєднання та доступу до електричних мереж для нових користувачів системи, зокрема усунення бар`єрів, що можуть перешкоджати доступу нових покупців та виробників електричної енергії, у тому числі тих, що здійснюють виробництво електричної енергії з альтернативних джерел енергії, шляхом встановлення порядку формування плати за приєднання до системи передачі та систем розподілу відповідно до цього Закону; 7) забезпечення короткострокових та довгострокових стимулів для оператора системи передачі, операторів систем розподілу та користувачів системи з метою підвищення ефективності експлуатації енергосистеми та інтеграції ринку електричної енергії; 8) створення передумов для отримання покупцями економічних вигод від ефективного функціонування ринку електричної енергії шляхом сприяння конкуренції на ринку електричної енергії та реалізації дієвих механізмів захисту прав споживачів; 9) сприяння досягненню високих стандартів виконання спеціальних обов`язків для забезпечення загальносуспільних інтересів на ринку електричної енергії, захисту вразливих споживачів та налагодження процесу обміну даними, необхідними для реалізації споживачами права на зміну електропостачальника.

До повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належать, зокрема, затвердження правил, порядків та умов, визначених цим Законом; типових та примірних договорів, визначених цим Законом, здійснення інших повноважень, передбачених законом.

Водночас, відповідно до статті 1 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" (далі Закон про НКРЕКП) НКРЕКП є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних, послуг.

Статтею 3 Закону про НКРЕКП передбачено, що Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Згідно зі статтею 17 Закону про НКРЕКП для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема: приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції; затверджує типові та схвалює прймірні договори відповідно до закону; бере участь у регулюванні платіжно-розрахункових відносин на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг у випадках, визначених законом; встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом; забезпечує захист прав та законних інтересів споживачів товарів (послуг), які виробляються (надаються) суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, розгляд звернень таких споживачів та врегулювання спорів, надання роз`яснень з питань застосування нормативно-правових актів Регулятора.

Водночас, у межах справи №922/1146/19 КП "Харківводоканал" заявило вимоги щодо визнання укладеними додатків до договорів розподілу, які регулюють порядок розрахунків, посилаючись на пп. 4 п. 3.1 Порядку визначення класів споживачів, затвердженого постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (надалі - НКРЕ України) від 13.08.1998 №1052 (зі змінами та доповненнями, затвердженими постановою НКРЕ України від 30.06.2011 №1110), включивши до умов цих додатків право сплачувати за розподіл електроенергії за тарифами для 2 класу споживання.

При цьому, НКРЕКП є функціональним правонаступником НКРЕ України, а тому надання роз`яснень з питань застосування Порядку визначення класів споживачів, належить до виключних повноважень НКРЕКП.

З огляду на викладене вище, суд погоджується з доводами НКРЕКП про те, що Комісія, як орган державного регулювання діяльності у сфері енергетики, на який покладено обов`язки щодо забезпечення надійної, безперебійної (стабільної) роботи об`єднаної енергетичної системи України, має безпосередній юридичний інтерес у даній справі.

Крім того, як зазначив відповідач у своєму клопотанні, структура тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення КП "Харківводоканал", встановлених постановою НКРЕКП від 09.04.2019 №521, включає в себе витрати на електроенергію за відповідним класом напруги, визначених умовами договорів про постачання електричної енергії, а саме за 2 класом напруги.

Таким чином, рішення у даній справі, у випадку задоволення позовних вимог КП "Харківводоканал", потягне за собою обов`язок НКРЕКП (як органу, до завдань якого належить формування цінової та тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг) щодо перерахунку тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення.

За таких обставин, суд вважає, що рішення у даній справі може вилинути на права та обов`язки НКРЕКП, у зв`язку з чим дану Комісію слід залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Щодо посилань позивача на рішення Конституційного Суду України від 13.06.2019 у справі №1-17/2018(5133/16) суд зазначає, що відповідно до пункту 3 даного рішення частина перша статті 1, пункт 2 частини першої статті 4, частина перша, абзаци перший, другий частини другої статті 5, абзаци другий, третій, четвертий, тридцять дев`ятий, сороковий частини третьої, частина шоста статті 8 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII, визнані неконституційними, втрачають чинність з 31 грудня 2019 року.

Таким чином, на даний час НКРЕКП може бути на загальних підставах залучена до участі у даній справі як третя особа.

Частиною 2 статті 183 ГПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Таким чином, враховуючи залучення до участі у справі третьої особи, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання.

Керуючись статтями 50, 120, 183, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м.Київ, вул.Смоленська, буд.19, код 39369133).

Підготовче засідання відкласти на "24" липня 2019 р. об 11:30

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Харківської області за адресою: 61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, 8-й під`їзд, 3-й поверх, зал №323.

Зобов`язати позивача протягом 2-х днів направити третій особі позовну заяву з додатками. Докази направлення надати суду.

Встановити, що письмові пояснення щодо позову можуть бути подані третьою особою протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали та копії позовної заяви. Копія письмових пояснень третьої особи та доданих до них документів повинні бути надіслані (надані) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 09.07.2019.

Суддя М.В. Калантай