СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" липня 2019 р. Справа № 922/3048/18

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Склярук О.І., суддя Дучал Н.М. , суддя Россолов В.В. ,

при секретарі судового засідання Стойки В.В.,

за участю представників сторін за первісним позовом:

від позивача: Лисенко В.С., адвокат за дов.,

від відповідача: не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу позивача (вх. № 1415 Х/1) на рішення господарського суду Харківської області від 01.04.19 (суддя Рильова В.В., повний текст складено 10.04.2019) у справі № 922/3048/18

за позовом Комунального підприємства "Харківводоканал", м. Харків,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТ СМ Плюс", м. Сєвєродонецьк, Луганська область,

про стягнення коштів

ВСТАНОВИЛА:

Комунальне підприємство "Харківводоканал" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТ СМ Плюс" (відповідача) грошових коштів в сумі 1121 254,80 грн., а також 10 306,44 грн. витрат, понесених позивачем у зв`язку з розробленням технічного висновку щодо визначення стану будівельних конструкцій покрівлі будівлі насосної станції другого підйому, інв. № 258501 Комплексу водопідготовки "Дніпро" за адресом: 64621, Харківська область, Лозівський район, смт. Краснопавлівка, вулиця Кільцева, 2. Також позивач просить суд покласти на відповідача витрати зі сплати судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання ТОВ "АРТ СМ Плюс", яке є правонаступником - ТОВ "Атріум-буд", умов Договору підряду № 43/7-КС/15 від 14.07.2015, а також на ст.ст. 22, 509, 526, 610, 611, 623, 629, 631, 857 ЦК України.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.11.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Господарським судом Харківської області 01.04.2019 прийнято рішення у справі № 922/3048/18, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено. Підставою для відмови у задоволенні позовних вимог став висновок суду першої інстанції про те, що позивачем жодним чином не доведено наявності складу правопорушення, як необхідної умови для покладення на відповідача цивільно-правової відповідальності у вигляді відшкодування збитків: не доведено обставин заподіяння збитків, не обґрунтовано розмір та реальність таких збитків. Також відсутня визначальна складова, за якої неможливо притягнути суб`єкта господарських відносин до відповідальності, а саме протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Комунальне підприємство «Харківводоканал» звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить рішення по справі скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог. Вважає, що рішення по справі прийнято без врахування усіх обставин справи. Посилається, що судом першої інстанції безпідставно не було враховано висновок експерта. Висновок суду про сплив гарантійного строку на виконання роботи не ґрунтується на матеріалах справи.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.05.2019 відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства «Харківводоканал» на рішення господарського суду Харківської області від 01.04.2019 у справі № 922/3048/18.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 23.05.2019 розгляд справи № 922/3048/18 призначено на 20.06.2019.

В судовому засіданні, яке відбулося 20.06.2019 р. оголошувалася перерва до 02.07.2019 р. (ухвала від 20.06.2019)

В судових засіданнях представник заявника апеляційної скарги просив рішення по справі скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Представники відповідача в судові засідання не з`явилися. Про час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином. Явка представників сторін не визнавалася судом обов`язковою.

Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України, Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі (ст.270 ГПК України).

Заслухавши доповідь головуючого по справі (судді-доповідача), дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу, заслухавши представника заявника апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню враховуючи нижчевикладене

Судом першої інстанції встановлено наступне

14 липня 2015 року між КП "Харківводоканал" (замовник) та ТОВ "АРТ СМ Плюс" (підрядник) укладено договір підряду № 43/7-КС/15, відповідно до умов якого замовник доручив, а підрядник прийняв на себе зобов`язання згідно кошторисної документації (Додатки №1-7), яка є невід`ємною частиною даного договору, здійснити капітальний ремонт покрівлі насосної станції другого підйому інв. № 258501 комплексу водопідготовки «Дніпро» сел. Краснопавлівка, вул. Кільцева,2 (надалі роботи), а замовник зобов`язався прийняти результат роботи і оплатити її у відповідності до умов даного договору (надалі Договір).

30 грудня 2015 року між сторонами було укладено додаткову угоду № 1 до Договору, відповідно до умов якої подовжено строк дії Договору до 31.12.2016, але не менш ніж до повного виконання сторонами своїх договірних зобов`язань. Крім того, передбачено строки виконання робіт за Договором, а саме: початок виконання робіт на протязі 3 робочих днів з моменту отримання передплати відповідно до п.3.1. Договору, закінчення виконання робіт грудень 2016 року.

Відповідно до п. 5.1. Договору роботи за даним Договором вважаються виконаними підрядником та прийнятими замовником з моменту підписання обома сторонами акту приймання-передачі виконаних робіт об`єкта в цілому.

09.11.2015 між позивачем та відповідачем підписано акт №1 (КБ-2в) приймання виконаних будівельних робіт на суму 1025296,80 грн. (а.с. 36-39).

28.01.2016 сторонами підписано акт №2 (КБ-2в) приймання виконаних будівельних робіт на суму 95958,00 грн. (а.с. 40-42).

Всього виконано та прийнято робіт сторонами на суму 1 121 254,80 грн.

Зазначені акти були підписані сторонами без зауважень.

На виконання своїх грошових зобов`язань за Договором КП «Харківводоканал» сплатило на користь відповідача 578 319,06 грн., що підтверджується платіжними дорученнями, копії яких додано до матеріалів справи (а.с. 43-52).

Крім того, між замовником та підрядником було підписано акти заліку зустрічних однорідних вимог, а саме за актом №390-Ф від 03.08.2015 було зменшено заборгованість позивача перед відповідачем за Договором на суму 100 000, 00 грн.; за актом №420-Ф від 10.08.2015 було зменшено заборгованість КП «Харківводоканал» перед ТОВ «Атріум-буд» на суму 73 652,52 грн.; за актом №462-Ф від 14.09.2015 було зменшено заборгованість КП "Харківводоканал» перед ТОВ «Атріум-буд» на суму 217242,00 грн.; за актом №546-Ф від 23.10.2015 було зменшено заборгованість КП «Харківводоканал» перед ТОВ «Атріум-буд» на суму 63 300,08 грн.; за актом №576-Ф від 09.11.2015 було зменшено заборгованість позивача перед відповідачем на суму 88 741,14 грн. Всього заборгованість позивача перед відповідачем за Договором було зменшено на суму 542 935,74 грн.

Таким чином, КП Харківводоканал було виконано перед ТОВ "Атріум-буд» грошові зобов`язання за Договором на суму 1 121 254,80 грн.

Позивач вважає, що відповідачем в порушення умов Договору не було належним чином виконано свої договірні зобов`язання з виконання підрядних робіт, а саме підрядні роботи були виконані не в повному обсязі, що призвело, в подальшому, до руйнування результату раніше виконаних робіт.

Позивач стверджує, що листами №01.01-14/1852-17 від 04.04.2017 та №01.01-14/3392-17 від 19.06.2017 він повідомив відповідача про руйнування раніше виконаного шару покрівлі, внаслідок невиконання робіт в повному обсязі та просив вжити заходи для завершення підрядних робіт за Договором.

Позивач зазначає, що листом №01.01-14/6615-17 від 17.11.2017 він повідомив відповідача про необхідність прибуття підрядника для складання дефектного акту 21.11.2017 о 10-00 год. до насосної станції другого підйому Комплексу водопідготовки Дніпро.

У зв`язку з неприбуттям у встановлений час представника відповідача для складання дефектного акту позивач звернувся до експерта для проведення експертної оцінки визначення стану будівельних конструкцій покрівлі будівлі насосної станції другого підйому інв. № 258501 комплексу водопідготовки «Дніпро» сел.Краснопавлівка, вул. Кільцева, 2. Відповідно до Технічного висновку експерта від 05.12.2017 на момент обстеження об`єкту рулонна покрівля була зруйнована внаслідок її неналежного виконання підрядною організацією; стан покрівлі насосної станції є недопустимим, так як він впливає та погіршує роботу агрегатів насосної станції, які працюють від електричної мережі; протікання покрівлі впливає на несучі конструкції та може викликати: корозію металевих конструкцій та руйнування залізобетонних елементів, що в свою чергу може призвести до аварійної ситуації. Експертом рекомендовано в найкоротший термін виконати покрівлю будівлі для забезпечення нормальної роботи насосної станції організацією, яка має в своєму штаті сертифікованого інженера з технічного нагляду.

Як стверджує позивач, 05.12.2017 ним було укладено з ТОВ БПО ГІДРО ТЕХНОЛОДЖІ договір підряду №12/12-КС/17 на капітальний ремонт покрівлі насосної станції другого блоку Комплексу водопідготовки Дніпро на суму 2 101 169,08 грн.

19.12.2017 позивачем на адресу відповідача було направлено претензію №140 з вимогою перерахувати на рахунок КП «Харківводканал» 2 101 169,08 грн.

19.09.2018 позивачем було направлено на адресу відповідача претензію №168 на суму виконаних підрядних робіт за Договором 1 121 254,74 грн.

Зазначені претензії залишені відповідачем без задоволення. В зв`язку з чим позивач звернувся до суду про стягнення грошових коштів в сумі 1 121 254,74 грн. за неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за Договором по виконанню підрядних робіт, та стягнення 10306,44 грн. витрат, понесених у зв`язку з розробленням технічного висновку.

Як зазначалося вище, суд першої інстанції відмовив у задоволенні позову у зв`язку з тим, що позивачем не було доведено наявності складу правопорушення, як необхідної умови для покладення на відповідача цивільно-правової відповідальності у вигляді відшкодування збитків: не доведено обставин заподіяння збитків, не обґрунтовано розмір та реальність таких збитків.

Судова колегія погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи наступне.

Як свідчать матеріали справи, позивач просить суд стягнути з відповідача збитки, які виникли у нього у зв`язку з не належним виконанням з боку відповідача договору підряду № 43/7-КС/15.

Згідно статей 11, 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) статтей 173-175 Господарського кодексу України (далі - ГК України) зобов`язання виникають, зокрема, з договорів.

Статті 525, 526 ЦК України встановлюють, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов`язання не допускається.

Окремим видом зобов`язання є договір підряду.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. (ч.1 ст.837 ЦК України)

Відповідно до частини першої, другої статті 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.

Згідно зі статтею 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Відповідно до статті 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Стаття 859 ЦК України встановлює, що якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.

Стаття 858 ЦК України встановлює відповідальність підрядника за неналежну якість роботи

Так, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:

1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;

2) пропорційного зменшення ціни роботи;

3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе.

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника.

За приписами статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

У відповідності до статті 224 ГК України збитки - це витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Статтею 225 ГК України визначений вичерпний перелік складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, зокрема: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково втрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань та/або відшкодування позадоговірної шкоди потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Відшкодуванню підлягають збитки, що стали безпосереднім, і що особливо важливо, невідворотним наслідком порушення боржником зобов`язання чи завдання шкоди. Такі збитки є прямими. Збитки, настання яких можливо було уникнути, які не мають прямого причинно-наслідкового зв`язку є опосередкованими та не підлягають відшкодуванню.

Як вбачається з матеріалів справи між сторонами було укладено договір підряду № 43/7-Кс/15, відповідно до умов якого замовник доручив, а підрядник прийняв на себе зобов`язання згідно кошторисної документації (Додатки №1-7), яка є невід`ємною частиною даного договору, здійснити капітальний ремонт покрівлі насосної станції другого підйому інв. № 258501 комплексу водопідготовки «Дніпро» сел. Краснопавлівка, вул. Кільцева,2 (надалі роботи), а замовник зобов`язався прийняти результат роботи і оплатити її у відповідності до умов даного договору (надалі Договір).

При цьому, сторони у п.2.1. Договору визначили , що загальна вартість робіт визначається договірною ціною (Додаток № 1) на підставі кошторисної документації (Додатки № 2-7) яка є невід`ємною частиною даного договору та складає 1 321 441,20 грн.

Оскільки матеріали справи не містять кошторисну документацію (зазначена документація не була надана позивачем під час розгляду справи) суд не може зробити висновок стосовно відхилення від кошторису відповідачем при виконанні робіт чи здійснення них відповідно до документації.

Позивач в якості доказів не виконання умов договору надав копії претензій, в яких зазначається, що договір підряду було виконано відповідачем не в повному обсязі, що призвело до подальшого знищення раніше виконаних робіт. При цьому в претензіях позивач посилався на кошторисну документацію, згідно якої передбачалося виконати « 3600 кв.м. устойства кровли рулонной из наплавляємих материалов в два слоя».

Про те, як під час розгляду справи судом першої інстанції так і під час розгляду апеляційним судом, кошторисна документація до договору підряду позивачем надана не була. Додані до позовної заяви копія акту № 1 від 09.11.2015 р. на 4 аркушах та копія акту № 2 від 28.01.2016 р., які були оглянуті у судовому засіданні судом апеляційної інстанції та знаходяться у справі ( а.с36-39, 40-42) за своєю правовою природою не є кошторисною документацією та не можуть її підміняти.

З цих же підстав не можливо визначити і конкретні зобов`язання підрядника за цим договором, оскільки сторони у п.1.1 Договору підряду визначили, що зобов`язання підрядника визначаються саме у кошторисній документації.

Судова колегія також бере до уваги, що відповідачем на виконання вище вказаного договору були виконані роботи з капітального ремонту покрівлі насосної станції другого підйому Комплексу водопідготовки Дніпро на загальну суму 1121254,80 грн.

Позивачем, в свою чергу, у відповідності до розділу 3 Договору (з урахуванням актів заліку зустрічних однорідних вимог) здійснений розрахунок за виконані відповідачем роботи та підписано акти приймання виконаних будівельних робіт (п. 5.1. Договору).

При цьому, під час приймання робіт відповідальними особами позивача жодних зауважень щодо обсягів робіт або їх якості відповідачу в порядку розділу 5 Договору не заявлялось, двосторонні дефектні акти сторонами не складались.

Пунктом 10.7 Договору встановлений гарантійний строк експлуатації об`єкту виконаних робіт впродовж 1 року з моменту підписання обома сторонами акту приймання об`єкту в експлуатацію, за умов правильної експлуатації об`єкту та за винятком випадків навмисного пошкодження його з боку третіх осіб. Якщо в період гарантійного експлуатування об`єкту робіт виявляться недоліки, які не позволять продовжувати нормальну експлуатацію об`єкту до їх усунення, то гарантійний строк подовжується на період усунення недоліків.

Відповідно до п. 10.8. Договору підрядник повинен усунути за письмовою вимогою замовника і за свій рахунок недоліки, що виникли на протязі установленого строку гарантії і обумовлені виконанням робіт з порушенням норм і правил, умов Договору. Перелік недоліків та дефектів визначається дефектним актом, який складається сторонами. В акті в обов`язковому порядку фіксується дата виявлених дефектів та строк їх усунення за рахунок підрядника. При відмові підрядника приймати участь у складанні дефектного акту він може бути складений з залученням спеціалістів незацікавлених органів (спеціалістів Державної інспекції архбудконтролю).

Позивач наполягає, що оскільки сторонами не складався акт приймання-передачі об`єкта в цілому за формою КБ-2, як це передбачено п. 5.1. Договору, відповідач неповно виконав свої зобов`язання за Договором, що має наслідком несення ним відповідальності усіх ризиків виконаних робіт відповідно до розділу 8 Договору.

В той же час, між сторонами підписано акти приймання виконаних будівельних робіт № 1 та № 2 (примірна форма №КБ-2в ДСТУ БД.1.1-1:2013), які відповідають за своїм змістом п. 5.1. Договор, як акти здачі-приймання виконаних робіт об`єкту в цілому, та узгоджуються з Правилами визначення вартості будівництва №293, затвердженими наказом Мінрегіонбуду 05.07.2013. Зазначені акти є двосторонніми актами виконаних робіт підрядником та їх прийняття замовником.

Як вбачається із матеріалів справи, акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт (№КБ-2в) був підписаний сторонами 09.11.2015, акт № 2 приймання виконаних будівельних робіт (№КБ-2в) був підписаний сторонами 28.01.2016, без зауважень.

Таким чином, гарантійний строк експлуатації об`єкту виконаних робіт за актом приймання №1 виконаних будівельних робіт сплив 09.11.2016 р., а за актом приймання №2 - 28.01.2017 р.

Відповідно до п. 5.3. Договору замовник на протязі 5 робочих днів з моменту отримання повного комплекту документів (акти приймання-здачі виконаних робіт за типовою формою КБ-2в з відповідними розрахунками, довідки за формою КБ-3) зобов`язаний підписати акт приймання-здачі виконаних робіт або надіслати підряднику мотивовану відмову від приймання робіт.

Згідно з п. 5.4. Договору у випадку мотивованої відмови сторонами складається двосторонній дефектний акт з переліком необхідних доробок та строків їх усунення за рахунок підрядника.

Позивачем доказів відмови від приймання робіт від відповідача та складання сторонами двосторонніх дефектних актів суду не надано.

Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що наданий позивачем технічний висновок є недостатнім доказом в розумінні ст. 78 ГПК України, а тому не може підтверджувати факт неналежного виконання підрядником робіт за Договором, оскільки зазначений висновок зроблено майже через 2 роки після прийняття виконаних робіт. Крім того, відповідно до п. 2 акту приймання виконаних будівельних робіт № 2 від 28.01.2016 під час виконання робіт покрівлі насосної станції був наявний верхній шар АПП ПЄ-4.0-П, з чим погодився позивач, підписавши відповідний акт без зауважень.

Крім того, позивач в порушення п. 10.8 Договору на протязі установленого строку гарантії не залучав спеціалістів незацікавлених органів (спеціалістів Державної інспекції архбудконтролю) для встановлення факту неналежно виконаних робіт.

Твердження позивача про укладення 05.12.2017 з ТОВ БПО ГІДРО ТЕХНОЛОДЖІ договору підряду №12/12-КС/17 на капітальний ремонт покрівлі насосної станції другого блоку Комплексу водопідготовки Дніпро на суму 2101169,08 грн., також не підтверджуються жодними доказами. В матеріалах справи відсутні як сам договір підряду №12/12-КС/17 від 05.12.2017, укладений між ним та ТОВ БПО ГІДРО ТЕХНОЛОДЖІ, так і докази сплати останньому 2101169,08 грн.

Крім того, на підтвердження понесених витрат у сумі 10306,44грн. у зв`язку із звернення позивача до експерта з приводу розробки технічного висновку щодо визначення стану будівельних конструкцій покрівлі будівлі н/с другого підйому, інв. №258501 комплексу водопідготовки «Дніпро» від 05.12.2017 р., позивач до суду не надав належних та допустимих доказів сплати таких витрат. В матеріалах справи такі докази відсутні.

Відповідно до частини першої статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За таких обставин, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем жодним чином не доведено наявності складу правопорушення, як необхідної умови для покладення на відповідача цивільно-правової відповідальності у вигляді відшкодування збитків, а саме: не доведено обставин заподіяння збитків, не підтверджено розмір та реальність таких збитків, не доведено протиправність поведінки відповідача та причинний зв`язок такої поведінки.

Відповідно до приписів ст. 275 ГПК України, Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення або скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення;

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. (ст.276 ГПК України.)

В даному випадку, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права у зв`язку з чим відсутні підстави для скасування зазначеного рішення та задоволення апеляційної скарги

Судові витрати покласти на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, судова колегія Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

1.Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Харківводоканал", м. Харків, на рішення господарського суду Харківської області від 01.04.19 у справі №922/3048/18 - залишити без задоволення.

2.Рішення господарського суду Харківської області від 01.04.19 у справі №922/3048/18 - залишити без змін.

3.Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів з дати її підписання.

Повний текст постанови складено та підписано 04.07.2019.

Головуючий суддя О.І. Склярук

Суддя Н.М. Дучал

Суддя В.В. Россолов