ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2019 року м.Дніпро Справа № 904/629/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач),

суддів: Дарміна М.О., Антоніка С.Г.

при секретарі судового засідання: Логвіненко І.Г.

представники сторін:

від позивача: Сірик А.С., довіреність № 7/10-2010 від 27.06.2019 р., представник;

представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2019 року, ухвалене суддею Новіковою Р.Г., повний текст якого підписаний 10.05.2019 у справі №904/629/19

за позовом Дніпровської міської ради м. Дніпро

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради м. Дніпро

про визнання права комунальної власності за Дніпровською міською радою на об`єкт нерухомого майна - гараж, загальною площею 24 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Дніпровська міська рада м. Дніпро звернулась з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради м. Дніпро з позовом про визнання права комунальної власності за Дніпровською міською радою на об`єкт нерухомого майна - гараж, загальною площею 24 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на статті Земельного кодексу України, статті 331, 376, 392 Цивільного кодексу України; зазначає, що відсутність рішення (вчинення необхідних дій) дає підстави вважати про наявність спору про право та необхідності, на думку міської ради, звернення до суду щодо визнання права комунальної власності на об`єкт самочинного будівництва.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2019 у справі №904/629/19 в задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.

Не погодившись із прийнятим рішенням місцевого господарського суду, Дніпровська міська рада звернулася до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, з посиланням на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи, просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2019 року у даній справі, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

При цьому, скаржник в апеляційній скарзі посилається на те, що згідно відповідей і листів органів державної влади і місцевого самоврядування підтверджено факт того, що гараж є об`єктом самочинного будівництва, відповідно до приписів статті 376 ЦК України.

В свою чергу, Дніпровська міська рада позбавлена можливості вирішити даний спір в позасудовому порядку, оскільки вичерпала можливість звернення до компетентного органу, що здійснює державний архітектурно-будівельний контроль, оскільки за результатом розгляду звернення Дніпровській міській раді відмовлено у проведенні дій щодо введення в експлуатацію, з урахуванням цього порушуються законні права та інтереси міської ради на об`єкт самочинного будівництва (гараж), побудований на земельній ділянці комунальної форми власності.

Відповідач, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, відзив на апеляційну скаргу не надав, правом, передбаченим ст..263 ГПК України, не скористався.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 13.06.2019 (у складі колегії суддів: головуючого судді (доповідача) Іванова О.Г., суддів Дарміна М.О., Антоніка С.Г.) відновлено строк на подання апеляційної скарги, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дніпровської міської ради на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2019 у справі № 904/629/19; судове засідання з розгляду апеляційної скарги призначено на 01.07.2019.

Представник Відповідача, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, у судове засідання, призначене на 01.07.2019, не з`явився.

Беручи до уваги строки розгляду апеляційної скарги, передбачені ст. 273 ГПК України, а також відсутність передбачених ч. 11 ст. 270 ГПК України підстав для відкладення розгляду справи, враховуючи, що наявні у справі докази дозволяють визначитися відносно законності оскаржуваного рішення, судова колегія дійшла висновку про можливість в порядку ч. 12 ст. 270 ГПК України розглянути справу у відсутність представника відповідача.

В судовому засіданні 01.07.2019 Центральним апеляційним господарським судом оголошено вступну та резолютивну частини постанови у даній справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

Комісією у складі: начальник відділу контролю інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради, заступник начальника відділу контролю інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради, головний спеціаліст відділу контролю інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради було здійснене комісійне обстеження об`єктів благоустрою, за результатами якого був складений акт №53 від 13.04.2018.

В акті зазначено, що за результатами обстеження території по вул. Володимира Самодриги, АДРЕСА_2 районі буд АДРЕСА_1 , буд. 20 виявлено, зокрема, дві капітальних споруди (гаража), розміщених на міській території з порушеннями Правил благоустрою території міста Дніпропетровська, затверджених рішенням сесії міської ради №44/43 від 27.11.2013, будівельних та санітарних норм:

- капітальна споруда (гараж), яким користується власник квартири №1А будинку №22 за вищезазначеною адресою, самовільно розміщена безпосередньо над міською каналізаційною мережею на міській території з порушенням санітарних та будівельних норм, Правил благоустрою території міста Дніпропетровська, затверджених рішенням міської ради №44/43 від 27.11.2013, пункту 15.5 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України №190 від 27.06.2008;

- прибудована та межує внутрішньою спільною стіною ще одна капітальна споруда (гараж), яким користуються власники квартири АДРЕСА_3 Самодриги, яка самовільно розміщена на відстані менше 50 сантиметрів від осі міської каналізаційної мережі на міській території з порушенням санітарних та будівельних норм, Правил благоустрою території міста Дніпропетровська, затверджених рішенням міської ради №44/43 від 27.11.2013, пункту 15.5 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України №190 від 27.06.2008.

В акті комісійного обстеження №53 від 13.04.2018 також було зазначено, що земельні ділянки, на яких розміщені дві капітальні споруди (гаражі) використовуються користувачами споруд без правовстановлюючих документів та договорів оренди землі. На зазначених земельних ділянках діють обмеження в їх використанні у зв`язку з розміщенням на них лінії міської каналізаційної мережі.

Відповідно до звіту про оцінку ринкової вартості нежитлової будівлі - гаража, проведеної 19.12.2018 ПП "Діалог", загальна площа спірного об`єкта становить 24 кв.м.

Згідно з листом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №4/11-882 від 26.04.2018 станом на 25.04.2018 за адресою земельної ділянки: вул. Володимира Самодриги, 22, м. Дніпро відсутні реєстраційні записи щодо цивільно-правових угод, укладених між Дніпровською міською радою (як власника земельної ділянки) та фізичними або юридичними особами.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно на земельній ділянці за адресою: вул АДРЕСА_4 Володимира Самодриги, 22, м АДРЕСА_1 право власності, інші речові права на нерухоме майно ні за ким не зареєстровано.

Комунальним підприємством "Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації" Дніпропетровської обласної ради у листі №8641 від 18.06.2018 повідомлено, що в матеріалах інвентаризаційної справи за адресою: АДРЕСА_5 . Дніпро АДРЕСА_1 , 22 відомості щодо реєстрації права власності на гаражі відсутні.

Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради у листі №4/1-238 від 21.06.2018 зазначило, що дозвільна документація стосовно об`єктів будівництва по вищезазначеній адресі не надавалась.

Земельна ділянка, на якій розташовано нерухоме майно по вул. АДРЕСА_1 у АДРЕСА_1 належить Дніпровській міській раді та віднесена до земель комунальної власності, відповідно до статей 80, 83 Земельного кодексу України та статей 26, 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Листом №4/21-913 від 24.07.2018 Дніпровська міська рада звернулась до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про прийняття спірного об`єкта нерухомого майна - гаража в експлуатацію. До цього листа були долучені копії листа Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №4/11-882 від 26.04.2018, листа КП "Дніпропетровського міжміського бюро технічної інвентаризації" Дніпропетровської обласної ради №8641 від 18.06.2018, листа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №4/1-238 від 21.06.2018; схематичне зображення об`єктів нерухомого майна; Інформаційна довідка з ДРРПННП, фото об`єктів нерухомого майна.

Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в листі №3/2-19 від 10.08.2018 надало відповідь з переліком нормативно-правової бази, яка регулює правовідносини, пов`язані з введенням об`єктів в експлуатацію. Питання введення в експлуатацію об`єктів нерухомого майна (гаражів за адресою: АДРЕСА_1 ) не було розглянуто і відповідь не надавалась.

Позивач зазначає, що відсутність рішення (вчинення необхідних дій) з боку відповідача дає підстави вважати наявним спір про право та необхідність звернення до суду щодо визнання права комунальної власності на об`єкт самочинного будівництва.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, господарський суд виходив з того, що відповідач вчиняє відповідні дії з прийняття в експлуатацію об`єктів нерухомості лише в межах чинного законодавства та не перебуває з позивачем у правовідносинах щодо здійснення ним прав володіння, користування та розпорядженням майном, стосовно якого заявлено позовні вимоги про визнання права власності, не оспорює та не претендує на таке право, а відтак, не може бути належним відповідачем у справі.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних мотивів.

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

На вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб.

Статтею 331 Цивільного кодексу України передбачено, що право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна).

Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації.

Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Колегія суддів погоджується з доводами заявника апеляційної скарги про те, що згідно відповідей і листів органів державної влади і місцевого самоврядування підтверджено факт того, що гараж за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Самодриги, АДРЕСА_6 буд АДРЕСА_1 є об`єктом самочинного будівництва, відповідно до приписів статті 376 ЦК України.

В той же час, відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" (у редакції, станом на дату виникнення спірних правовідносин) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Архітектор - автор проекту або уповноважена ним особа бере участь у прийнятті в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта архітектури та підписує відповідний акт.

Без підпису архітектора - автора проекту або уповноваженої ним особи такий акт є недійсним.

Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

В той же час, Дніпровська міська рада не надала жодних доказів:

- виконання підготовчих та будівельних робіт, проектування та будівництва саме нею спірного об`єкту нерухомості;

- дотримання під час здійснення будівництва відповідної проектної документації, державних стандартів, норм і правил;

- а також доказів подачі Дніпровською міською радою через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю примірника декларації щодо спірного об`єкту нерухомості, який за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 Порядку.

На підставі викладеного господарський суд правомірно відмовив в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 (із змінами та доповненнями) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 3 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 (із змінами та доповненнями) до органів державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, належать структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було створено на підставі рішення міської ради "Про затвердження структури Дніпропетровської міської ради та її виконавчих органів, граничної чисельності працівників міської ради та її виконавчих органів" №7/3 від 16.03.2016 (зі змінами та доповненнями), відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю" №671 від 19.08.2015.

Відповідно до Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради №33/32 від 23.05.2018, до основних завдань та функцій управління належить здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної діяльності всіх рівнів, розташованих у межах міста Дніпра, а також дотримання порядків прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, проведення обстеження об`єктів та реалізацію заходів.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів врегульовано, зокрема, наступними нормативними актами:

- Порядок прийняття в експлуатацію і проведення технічного обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, громадських будинків та будівель і споруд сільськогосподарського призначення I та II категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №79 від 24.04.2015 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.05.2015 за №547/26992).

Цей Порядок встановлює процедуру та умови прийняття в експлуатацію збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт і проведення технічного обстеження:

- індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, збудованих у період з 05.08.1992 до 12.03.2011;

- збудованих у період до 12.03.2011: громадських будинків I і II категорій складності; будівель і споруд сільськогосподарського призначення I і II категорій складності.

В розділі ІІІ згаданого Порядку наведений механізм прийняття в експлуатацію об`єктів. Так, прийняття в експлуатацію об`єктів здійснюється безоплатно органом державного архітектурно-будівельного контролю протягом 10 робочих днів з дня подання заяви власниками (користувачами) земельних ділянок, на яких розміщені такі об`єкти, за результатами технічного обстеження цих об`єктів шляхом реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка складається за формою, наведеною в додатку 3 до цього Порядку.

В пункті 2 розділу ІІІ Порядку був наведений перелік документів, що подаються до органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта разом із заявою про прийняття в експлуатацію об`єкта.

В подальшому, вказаний Порядок втратив чинність на підставі наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №158 від 03.07.2018. Цим же наказом був затверджений новий Порядок проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.08.2018 за №976/32428).

Згідно пункту 1 розділу І Порядку цей Порядок встановлює процедуру проведення технічного обстеження та умови прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельних ділянках відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт (далі - об`єкти), а саме:

- індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, а також господарських (присадибних) будівель і споруд загальною площею до 300 квадратних метрів, збудованих у період з 05.08.1992 по 09.04.2015;

- будівель і споруд сільськогосподарського призначення, збудованих до 12.03.2011.

В розділі ІІІ нового Порядку також наведений механізм прийняття в експлуатацію об`єктів.

Прийняття в експлуатацію об`єктів здійснюється безоплатно органом державного архітектурно-будівельного контролю протягом 10 робочих днів з дня подання відповідної заяви власниками (користувачами) земельних ділянок, на яких розміщені такі об`єкти, за результатами технічного обстеження цих об`єктів шляхом реєстрації поданої ними декларації про готовність об`єкта до експлуатації за формою, наведеною в додатку 3 до цього Порядку.

Замовник (або уповноважена особа) подає з урахуванням вимог Закону України "Про адміністративні послуги" до органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта або через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві заяву про прийняття в експлуатацію об`єкта разом з документами, переліченими у пункті 2 розділу ІІІ Порядку.

Вищезгадані нормативні акти встановлюють процедуру проведення технічного обстеження та умови прийняття в експлуатацію об`єктів самочинного будівництва, збудованих у певні проміжки часу.

Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України №750 від 08.09.2015) визначає механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Зі змісту положень наведених норм чинного законодавства вбачається, що відповідач вчиняє відповідні дії з прийняття в експлуатацію об`єктів нерухомості лише в межах чинного законодавства та не перебуває з позивачем у правовідносинах щодо здійснення ним прав володіння, користування та розпорядженням майном, стосовно якого заявлено позовні вимоги про визнання права власності, не оспорює та не претендує на таке право, а відтак, не може бути належним відповідачем у справі.

Враховуючи наведене, суд правомірно відмовив у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Колегія суддів не погоджується з доводами заявника апеляційної скарги про те, що Дніпровська міська рада позбавлена можливості вирішити даний спір в позасудовому порядку, з огляду на наступне.

В матеріалах справи відсутні жодні докази, які б підтверджували виконання підготовчих та будівельних робіт, проектування та будівництва гаражу за адресою: АДРЕСА_1 саме Дніпровською міською радою.

В судовому засіданні представник позивача пояснив, що фактичний власник спірного об`єкту нерухомості невідомий.

Відповідно до ч. 1 ст. 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.

Таким чином, оскільки власник спірного гаражу невідомий, то наявні підстави вважати даний об`єкт нерухомості безхазяйною річчю.

Процедура взяття на облік безхазяйного нерухомого майна визначена Цивільним кодексом України.

Так, відповідно до частини другої статті 335 Цивільного кодексу України безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Заява про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади за умов, визначених Кодексом, подається до суду за місцезнаходженням цієї речі органом, уповноваженим управляти майном відповідної територіальної громади (стаття 269 Цивільного процесуального кодексу України).

Таким чином, законодавство визначає особливі правила щодо набуття права власності на безхазяйні нерухомі речі.

Перш за все такі речі мають бути взяті на облік як безхазяйні за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони знаходяться, з обов`язковим оголошенням про це у друкованих засобах масової інформації. Законодавець визначив саме такий порядок задля того аби встановити власника або іншу особу, яка має право вимагати повернення такої речі, або ж заявити про свої права на вказану річ.

Необхідність постановки на облік речі як безхазяйної обумовлена також тим, що лише по закінченню чітко визначеного періоду - 1 року, що обчислюється з моменту взяття такої речі на облік, виникнуть правові підстави для визнання власником речі іншої особи.

Справа про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади розглядається судом за участі заявника з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб.

За позовом органу, правомочного управляти комунальним майном, суд за умови якщо не буде встановлено власника або іншу особу, яка має право вимагати повернення своєї власності чи не заявила про своє право на нерухоме майно, передає безхазяйну нерухому річ до комунальної власності.

Таким чином, законодавством чітко визначено особливі правила щодо набуття права власності на безхазяйні нерухомі речі, чим спростовуються доводи заявника апеляційної скарги про неможливість в інший спосіб вирішити даний спір

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 275 та статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За викладених обставин, колегія суддів суду апеляційної інстанції вважає, що розглядаючи справу, суд першої інстанції дав оцінку наявним у справі доказам за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, правильно застосував норми матеріального і процесуального права, що у відповідності до ст. 276 ГПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду - без змін.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, судові витрати, понесені у зв`язку із апеляційним оскарженням, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на заявника у скарзі і відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 269, 275, 276, 282-284 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської міської ради, м. Дніпро на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2019 у справі № 904/629/19 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2019 у справі №904/629/19 залишити без змін.

Судові витрати Дніпровської міської ради, м. Дніпро за подання апеляційної скарги на рішення суду покласти на заявника апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 04.07.2019.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя М.О. Дармін

Суддя С.Г. Антонік