ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02.07.2019 Справа № 905/1175/19

Господарський суд Донецької області у складі судді Фурсової С.М. розглянувши матеріали позовної заяви акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (юридична адреса: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок № 1-Д; адреса для листування: 49027, місто Дніпро, а/с 1800, код ЄДРПОУ - 14360570)

до товариства з обмеженою відповідальністю «Маріо-Трейд» (87555, Донецька область, місто Маріуполь, проспект Миру, будинок №83, код ЄДРПОУ - 41898796)

та до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН - НОМЕР_1 )

про стягнення 11 686,13 гривень, -

В С Т А Н О В И В

До господарського суду Донецької області надійшла позовна заява акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до товариства з обмеженою відповідальністю «Маріо-Трейд» та до ОСОБА_1 про стягнення 11 686,13 гривень.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 164 Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Відповідно до порядку надсилання копії позовної заяви і доданих до неї документів, встановленого п.1 ст.172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Отже, належним доказом відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів може вважатися надані в оригіналі документи, що підтверджують надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) та опис вкладення із зазначенням переліку відправлених документів, що свідчить про надіслання позовних матеріалів на юридичну адресу відповідача.

Відповідно до п.61 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п.п.2, 4 ч.3 ст.129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст.ст.7, 13 Господарського процесуального кодексу України.

На стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, господарський суд має бути впевнений у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

При дослідженні позовної заяви б/н від 07.06.2019, в якості доказу направлення позовної заяви з додатками відповідачам, господарським судом виявлено, що позивачем надано оригінали фіскального чеку та опису вкладення в цінний лист.

При цьому, згідно опису вкладення у цінний лист позивачем було направлено на копію позовної заяви з додатками на адресу Донецької обласної громадської організації «Федерація боротьби Куреш та Кураш Донецької області» (87503, Донецька область місто Маріуполь, вулиця Маршала Жуковського, будинок №52, квартира №110). Вказана особа не є жодним із зазначених відповідачів

Враховуючи викладене, у порушення вищезазначених вимог, позивач не надав суду належних доказів надіслання копії позовної заяви на адреси відповідачів.

Відтак, за висновками суду, вимоги ст.ст.164, 172 Господарського процесуального кодексу України щодо направлення на адреси відповідачів копії позовної заяви з додатками, не виконані позивачем належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» №3674 - VI від 08.07.2011.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з приписами частин 1, 2 статті 9 Закону судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (ч.1 ст.6 Закону).

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 3.1. Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 2, 8 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу», який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.8. Інструкції визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації позовної заяви є, зокрема, найменування відповідача, до якого подано позов.

Згідно платіжного доручення №ІНВ90В2АG5 від 30.05.2019 позивачем сплачено судовий збір за позовом до ДОГО «ФБ Куреш та Кураш ДО», 36810568).

Отже, з огляду на суб`єктний склад, вказане платіжне доручення не є належним доказом сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, оскільки не містить інформації про відповідачів у справі, у межах якої подається відповідна позовна заява.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.ст.164, 174, 234, Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

У Х В А Л И В

1. Позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до товариства з обмеженою відповідальністю «Маріо-Трейд» та до ОСОБА_1 про стягнення 11 686,13 гривень залишити без руху.

2. Встановити акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, але в будь-якому разі не пізніше 12.07.2019, шляхом надання до суду документів, які підтверджують направлення копій позовної заяви з додатками на адреси відповідачів, а також докази сплати судового збору за подання позовної заяви саме до цих відповідачів.

3. Роз`яснити акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк», що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику.

Ухвала набрала законної сили в момент її підписання - 02.07.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Фурсова