УХВАЛА

м. Київ

02.07.2019Справа № 910/7588/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ППМ" (69035, м. Запоріжжя, пр. Маяковського,11 корп. 2)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільпо-Фуд" (02090, м. Київ, вул. Бутлерова буд.1)

про стягнення 215 037,26 грн.

Представники сторін: не викликались

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ППМ" звернулося до Господарського суду м. Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільпо-Фуд" про стягнення 215 037,26 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що всупереч умовам укладеного між сторонами договору поставки та монтажу обладнання № 12/10-16 від 12.10.2016 відповідач не виконав своїх грошових зобов`язань щодо оплати поставлених матеріалів згідно видаткової накладної №21 від 03.01.2018 на суму 162 805,80 грн та виконаних робіт на суму 52 231,46 грн, що стало наслідком виникнення у останнього заборгованості перед позивачем у загальному розмірі 215 037,26 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.06.2019 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі №910/7588/19 та постановив здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Даною ухвалою, суд у відповідності до ст.ст. 165, 166 Господарського процесуального кодексу України встановив відповідачу строк для подання відзиву на позов та заперечень на відповіді на відзив, а позивачу строк для подання відповіді на відзив.

01.07.2019 через загальний відділ діловодства суду надійшла заява відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Дослідивши подану заяву, суд приходить до висновку про залишення її без задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 3, 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 1-3 ст. 247 Господарського кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування поданої заяви відповідач зазначає, що з урахуванням розміру позовних вимог, дана справа не може бути віднесена до малозначних. Крім того, відповідач повідомляє, що справа №910/7588/19 має велике для сторін та потребує детального, повного та об`єктивного дослідження наявних у ній доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, приймаючи до уваги наведені вище приписи Господарського процесуального кодексу України, враховуючи обраний позивачем спосіб захисту, в тому заявлене ним клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, категорію та складність даної справи, обсяг та характер доказів у справі та те, що справа не є складною з огляду на наявні в ній матеріали, при цьому ціна спору не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд приходить до висновку, що зазначені в заяві обставини не є підставою для її задоволення, а тому суд залишає вищевказану заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільпо-Фуд" без задоволення.

При цьому, суд звертає увагу відповідача, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження жодним чином не позбавляє відповідача права звертатися до суду із заявами та клопотаннями в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України, а також надавати письмові пояснення по суті спору.

01.07.2019 до канцелярії суду надійшла також заява відповідача про продовження строку для надання відзиву на позов на 15 робочих днів з моменту отримання відповідної ухвали.

Розглянувши вказану заяву, суд дійшов висновку щодо її часткового задоволення, з урахуванням наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Одночасно, судом в контексті означеного враховано, що принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Руїс-Матеос проти Іспанії" від 23 червня 1993).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

Одночасно, застосовуючи відповідно до ч.1 ст.11 ГПК України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

За приписами ч.ч. 2, 6 ст.119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

За таких обставин, виходячи з вищевикладеного у сукупності, з метою виконання завдань господарського судочинства та дотримання його основних засад, виходячи з обов`язку суду здійснювати розгляд справи в межах розумного строку, суд дійшов висновку щодо можливості часткового задоволення заяви відповідача про продовження встановленого судом строку для подання відзиву на позов.

Керуючись ст.ст. 119, 234, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільпо-Фуд" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження без задоволення.

2. Частково задовольнити заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільпо-Фуд" про продовження строків для подання відзиву на позов.

3. Продовжити відповідачу строк для подання до суду відзиву на позов, що був встановлений ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.06.2019, до 12.07.2019.

Ухвала набирає чинності 02.07.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Г. Пукшин