ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09.07.2019 Справа № 917/1125/19

Суддя Погрібна С.В. , розглянувши матеріали

за позовною заявою Першого заступника керівника Лубенської місцевої прокуратура Полтавської області, вул.Старо-Троїцька, 13, м.Лубни, Лубенський район, Полтавська область, 37500 в інтересах держави

до 1.Гребінківської міської ради Полтавської області, вул. Ярослава Мудрого, б.35, м.Гребінка, Полтавська область, 37400,

2. Селянського фермерського господарства "Україна", пров. Садовий, б.18а, с.Слободо-Петрівка, Гребінківський район, Полтавська область, 37432,

про визнання незаконним та скасування рішень сесії, визнання недійсним та припинення на майбутнє договору оренди землі, зобов"язання повернути земельну ділянку

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави до Гребінківської міської ради Полтавської області та Селянського фермерського господарства "Україна", з вимогою:

- визнати незаконним та скасувати рішення двадцять шостої сесії шостого скликання Слободо-Петрівської сільської ради Гребінківського району Полтавської області від 16.10.2014р. "Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) в с.Оржиця";

- визнати незаконним та скасувати рішення двадцять сьомої сесії шостого скликання Слободо-Петрівської сільської ради Гребінківського району Полтавської області від 12.02.2015р. "Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) СФГ "Україна";

- визнати недійсним та припинити на майбутнє договір оренди землі №1 від 12.02.2015р., укладений між Слободо-Петрівською сільською радою та СФГ "Україна", яким передано у оренду земельну ділянку сільськогосподарського призначення, що знаходиться на території Слободо-Петрівської сільської ради Гребінківського району Полтавської області, кадастровий номер НОМЕР_1 , загальною площею 83,2675 га;

- зобов"язати Селянське фермерське господарство "Україна" повернути територіальній громаді в особі Гребінківської міської ради земельну ділянку, кадастровий номер НОМЕР_1 , загальною площею 83,2675 га., яка знаходиться в с.Оржиця Гребінківського району Полтавської області, шляхом підписання акту приймання-передачі.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Як зазначає прокурор, пред`явлення даного позову обумовлено порушенням державних та громадських інтересів, оскільки укладення Договору оренди землі №1 від 12.02.2015р. було здійснено без дотримання порядку, встановленого ст. 134 Земельного кодексу України, а отже вказаний договір суперечить основним засадам земельного законодавства, яке наголошує на тому, що земля є основним національним богатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Згідно з частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Пункт 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

У відповідності до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, Верховний Суд у постанові від 06.02.2019р. у справі № 927/246/18 зазначив, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

У частині 4 статті 23 Закону "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

При цьому суд зауважує, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державного службовця, який займає посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Всупереч наведеному, прокурор не підтверджує такий факт належними та допустимими доказами в розумінні статтей 76 - 77 Господарського процесуального кодексу України.

Суд наділений правом залишити позовну заяву прокурора без руху, в порядку частини 1 статті 174 ГПК України, у випадку, якщо прокурором не зазначені підстави такого звернення, як це передбачено частиною 5 статті 162 ГПК України, та надати можливість обґрунтувати підстави подання позову прокурором, або повернути таку позовну заяву, з посиланням на пункт 4 частини 5 статті 174 ГПК України.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Надати Першому заступнику керівника Лубенської місцевої прокуратура Полтавської області строк для усунення недоліків, який становить п"ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом: надання доказів та письмового обґрунтування у підтвердженні правових підстав представництва у суді та пред`явлення даного позову Першим заступником керівника Лубенської місцевої прокуратура Полтавської області (з урахуванням правових позицій Верховного Суду).

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, яка звернулася з такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://pl.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (ст..ст.235,255 ГПК України).

Суддя Погрібна С.В.