ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про перехід до розгляду справи

за правилами загального позовного провадження

10.07.2019м. ДніпроСправа № 904/1874/19

за позовом Заступника прокурора Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області, Дніпропетровська область, м. Нікополь в інтересах держави в особі Державної служби України з безпеки на транспорті, м.Нікополь

до Фізичної особи-підприємця Хмиз Антона Костянтиновича, Дніпропетровська область, м. Нікополь

про стягнення 13 243,90 грн.

Суддя Мілєва І.В.

ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної служби України з безпеки на транспорті звернувся до господарського суду з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Хмиз Антона Костянтиновича про стягнення 13 243,90 грн. плати за проїзд автомобільними дорогами транспортних засобів та інших самохідних машин і механізмів, вагові або габаритні параметри яких перевищують нормативні.

Ухвалою суду від 08.05.2019 позовну заяву заступника прокурора Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної служби України з безпеки на транспорті № 107-2074вих19 від 02.05.2019 залишено без руху.

Запропоновано заступнику прокурора Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області усунути недоліки позовної заяви № 107-2074вих19 від 02.05.2019 шляхом подання до суду поштового чеку та опису вкладення у цінний лист (оригіналів або належним чином засвідчених копій), які підтверджують факт відправлення відповідачу (на адресу, зазначену у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань) копії позовної заяви та доданих до неї документів, шляхом подання до суду заяви про уточнення позовних вимог із зазначення правильної адреси відповідача у строк до 22.05.2019 включно.

16.05.2019 до господарського суду від прокурора надійшла заява про уточнення позовних вимог. Разом із вказаною заявою прокурор подав до суду докази направлення на адресу відповідача уточненої позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України).

Виходячи із вказаних вище положень Господарського процесуального кодексу України та беручи до уваги ціну позову, суд дійшов висновку, що розгляд поданої позовної заяви у повинен здійснюватись в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою суду від 21.05.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

29.05.2019 прокурор подав до суду клопотання, в якому останній просить суд розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 30.05.2019 у задоволенні клопотання Заступника прокурора Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін - відмовлено.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

07.06.2019 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що стаття 250 Господарського кодексу України встановлює строки застосування адміністративно-господарських санкцій, а саме: адміністративно-господарські санкції можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніш як через один рік з дня порушення цим суб`єктом встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом. Як вбачається з позову та доданих до нього документів, правопорушення було скоєне, виявлене та зафіксовано 25.05.2018, на це сам безпосередньо вказує позивач та Акт від 25.05.2018 за №0001787, копію якого позивач додав до свого позову. Зазначена дата і є датою виявлення відповідним суб`єктом владних повноважень (управлінням Укртрансбезпеки в Івано-Франківській області) факту вчинення суб`єктом господарювання ( Хмизом А.К. ) порушення. І саме з цієї дати і почався відлік строку в межах якого можуть бути застосовані адміністративно-господарських санкцій - згідно ч. 1. ст. 250 ГК України це шість місяців. Тобто строк закінчився 25.11.2018. Однак позов було подано у травні 2019 року - це більш ніж 5 місяців після закінчення строку в межах якого можуть бути застосовані адміністративно-господарські санкції. Відповідач заявляє клопотання про застосування строків позовної давності та закриття провадження у справі у зв`язку з їх пропущенням, посилаючись на положення ч. 1 ст.250 ГК України. Також відповідач вважає, що заступник прокурора Нікопольської місцевої прокуратури зловживає своїм правом на захист, порушуючи при цьому всі можливі строки на звернення до суду, а також Закон України «Про прокуратуру», оскільки Управління Укртрансбезпеки наділене достатніми повноваженнями для захисту інтересів Держави. Вважає, що позов прокурора підлягає залишенню без розгляду з огляду на наступне. У даній справі прокурор порушення інтересів держави обґрунтував тим, що плата за проїзд автомобільним дорогами загального користування великовагових та/або великогабаритних транспортних засобів відповідно до ст. 29 Бюджетного кодексу України є одним із джерел формування спеціального фонду Державного бюджету України. Доцільність пред`явлення позову прокурором в даному випадку обумовлена актуальністю питань збереження автомобільних доріг від руйнування, забезпечення безпеки перевезень пасажирів і вантажів автомобільним транспортом, наповнення дохідної частини бюджету. Прокурор посилався на те, що Державною службою України з безпеки на транспорті не вживаються заходи щодо стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом з ФОП Хмиз А.К . Тому, враховуючи не здійснення вказаним органом державної влади заходів щодо самостійного стягнення з відповідача плати за проїзд в судовому порядку, виходячи з наданих органам прокуратури повноважень у сфері представництва в суді законних інтересів держави, Нікопольська місцева прокуратура звернулась до господарського суду Дніпропетровської області із позовом. Відповідач вважає, що прокурором не надано доказів, які свідчать про те, що Державна служба України з безпеки на транспорті не умисно не вчиняє дій на самостійне пред`явлення нею позову про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом згідно норм матеріального права чи ГПК України. Отже прокурор не надав суду доказів неможливості самостійного захисту інтересів держави Державною службою України з безпеки на транспорті як юридичною особою і органом, уповноваженими здійснювати у спірних відносинах відповідні функції, а також неналежності здійснення ними такого захисту. Саме лише посилання прокурора на нездійснення Державною службою України з безпеки на транспорті заходів щодо стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом не доводить наявності у прокурора підстав для представництва інтересів держави у спірних відносинах. З огляду на викладене, у даному випадку немає передбачених законом виключних підстав для представництва прокурором інтересів держави, а тому й немає підстав для прийняття судом рішення у такому спорі по суті, оскільки за змістом статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва. Відсутність законних підстав для представництва прокурором інтересів держави означає про подання позову особою, яка не має процесуальної дієздатності, і є підставою для залишення такого позову без розгляду відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України. Відповідач просить суд закрити провадження у справі, оскільки заявлені вимоги необґрунтовані та безпідставні.

19.06.2019 прокурор подав до суду відповідь на відзив, в якому зазначив, що статтею 239 Господарського кодексу України визначено види адміністративно-господарських санкцій, які органи державної влади відповідно до своїх повноважень та у порядку, встановленому законом, можуть застосовувати до суб`єктів господарювання, до яких плата за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом не відноситься. При цьому, за своєю правовою природою плата за проїзд великоваговим транспортним засобом не є штрафною санкцією, а є сумою відшкодування матеріальних збитків державі внаслідок руйнування автомобільних доріг загального користування. Таким чином, доводи відповідача, що плата за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом є адміністративно-господарською санкцією є помилковою, а отже і не підлягають застосуванню положення ст. 250 Господарського кодексу України. Також у відповіді на відзив прокурор надав обґрунтування підстав для його представництва інтересів держави в даному випадку.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд встановив необхідність заслуховування пояснень представників сторін та надання можливості сторонами подати до суду докази на підтвердження своїх доводів.

Таким чином, з огляду на викладене, господарський суд, незважаючи на ціну позову, вважає цей спір складним.

Відповідно до ч. 6 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Враховуючи вищевикладене, господарський суд вважає за необхідне за власною ініціативою перейти від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/1874/19 за правилами загального позовного провадження, призначити підготовче засідання.

Керуючись статтями 12, 176, 177, 234, 250 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Перейти від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/1874/19 за правилами загального позовного провадження.

2. Призначити підготовче судове засідання, яке відбудеться 05.08.2019 року о 14:00 год. у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання (кабінеті) № 1-201 за адресою: 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

3. Запропонувати учасникам справи подати до суду:

відповідачу:

- заперечення щодо наведених прокурором у відповіді на відзив пояснень за правилами, встановленими ч. 3 - 6 статті 165 та ст. 167 Господарського процесуального кодексу України;

сторонам:

- належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог, передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання).

4. Повідомити сторін про час та місце розгляду справи у встановлений законом спосіб.

5. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170 Господарського процесуального кодексу України.

6. Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

7. Попередити учасників справи, що за приписами частини 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Відповідно до частини 1 статті 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

Суддя І.В. Мілєва