УХВАЛА

01 липня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/22699/17

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Волковицької Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

на рішення Господарського суду міста Києва від 25.09.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2019 у справі

за позовом Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

до Житлово-будівельного кооперативу "Авіатор"

про стягнення 234 799, 23 грн

та за зустрічним позовом Житлово-будівельного кооперативу "Авіатор"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

про зобов`язання вчинити перерахунок,

ВСТАНОВИВ:

19.06.2019 до Касаційного господарського суду надійшла касаційна скарга Публічного акціонерного товариства "Київенерго" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.09.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2019 у справі № 910/22699/17.

Касаційна скарга Публічного акціонерного товариства "Київенерго" не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) з огляду на наступне.

За приписами частин 1 статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст оскаржуваної постанови Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2019 складено 16.04.2019, а тому останнім днем звернення з касаційною скаргою було 06.05.2019.

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Київенерго" було подано через Північний апеляційний господарський суд 15.05.2019, що підтверджується поштовим штемпелем на конверті, тобто з порушенням встановлено строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини другої статті 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

За змістом частини 1 статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до вимог пункту 1 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, за наявності.

Всупереч вищезазначеним вимогам в поданій касаційній скарзі скаржником не порушується питання про поновлення строку на касаційне оскарження та скаржником не додано відповідної заяви з наведенням підстав для поновлення строку на касаційне оскарження та не додано до касаційної скарги доказів, що підтверджують дату отримання оскаржуваної постанови.

Слід зауважити, що саме лише посилання скаржника у тексті касаційної скарги на дату отримання оскаржуваної постанови, з якої він рахує строк на касаційне оскарження не може бути розцінено судом як заява про поновлення строку, встановленого для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Відповідно до частини 3 статті 290 ГПК України касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

Згідно з частиною 1 статті 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 1 статті 58 ГПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Пунктом 1 частини 1 статті 60 ГПК України встановлено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

На підтвердження повноважень адвоката Гаркавенка Сергія Васильовича щодо звернення до касаційного суду від імені скаржника до касаційної скарги додана копія довіреності, видана Акціонерним товариством "Київенерго" в особі в.о. генерального директора Ієвлєвої Ольги Геннадіївни, яка діє на підставі Статуту та наказу від 27.12.2018 № 218.

Згідно з частиною 3 статті 60 ГПК України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Однак, до касаційної скарги не було додано документів, які б підтверджували повноваження в.о. генерального директора Ієвлєвої Ольги Геннадіївни видавати від імені скаржника довіреності для представництва в касаційному суді. Крім того, такі документи відсутні і в матеріалах справи.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти, розміри ставок судового збору, порядок сплати та звільнення від сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно положень пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовну заяву у цій справі подано у 2017 році з майновою вимогою про стягнення 234 799, 23 грн, а зустрічну позовну заяву подано у 2018 році з вимогою немайнового характеру, а саме про зобов`язання вчинити перерахунок.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 установлено у розмірі 1 762,00 грн.

У поданій касаційній скарзі Публічне акціонерне товариство "Київенерго" просить скасувати оскаржувані рішення та направити справу на новий розгляд.

Відтак, скаржник при зверненні з касаційною скаргою до суду касаційної інстанції повинен сплатити судовий збір у сумі 10 567,98 грн (234 799,23 грн х 1,5% х 200%) + (1762,00 грн х 200%).

Проте, в порушення зазначених вимог, до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У зв`язку з цим, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги скаржнику слід надати докази сплати судового збору у сумі 10 567,98 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача: 6007; код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; символ звітності банку: 207 (лист Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві від 18.06.2018 року № 05-12/1731-6167).

Відповідно до частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Частиною третьою статті 292 ГПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга Публічного акціонерного товариства "Київенерго" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.09.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2019 у справі № 910/22699/17 підлягає залишенню без руху на підставі частини другої та третьої статті 292 ГПК України, із наданням скаржникові строку для усунення зазначених недоліків, шляхом надання суду: доказів, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, за наявності; заяви про поновлення строку касаційного оскарження з наведенням підстав для його поновлення, а також доказів сплати судового збору у сумі 10 567,98 грн за подання касаційної скарги у даній справі, а також документів, які б підтверджували повноваження в.о. генерального директора Ієвлєвої Ольги Геннадіївни видавати від імені скаржника довіреності для представництва в касаційному суді.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 288, 292 ГПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Київенерго" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.09.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2019 у справі № 910/22699/17 залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржникові.

2. Роз`яснити Публічному акціонерному товариству "Київенерго", що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк касаційну скаргу буде повернуто або у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі положень пункту 4 частини 1 статті 293 ГПК України.

3. Копію цієї ухвали надіслати скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н. О. Волковицька