УХВАЛА

м. Київ

01.07.2019Справа № 910/8298/19

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є., розглянувши

позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву

до Асоціації «Українсько - китайського ділового партнерства»

про стягнення 47 017, 57 грн.

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по м.Києву (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Асоціації «Українсько - китайського ділового партнерства» (далі - відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 47 017, 57 грн., з яких 42 527, 95 грн. заборгованість зі сплати орендної плати, 1 275, 84 грн. штраф, 2 217, 34 грн. пеня, 996, 44 грн. сума, яку необхідно перерахувати до Державного бюджету України.

Подана Регіональним відділенням Фонду державного майна України по м. Києву позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.164, 172 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення ст.174 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч.1 ст.172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Суд зазначає, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу з дотриманням вимог ст.172 Господарського процесуального кодексу України є, зокрема, опис вкладення, який згідно з п.61 Правил надання послуг поштового зв`язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник об`єкта поштового зв`язку перевіряє відповідність вкладення опису, розписується на обох примірниках і проставляє відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису видається відправникові, другий вкладається до поштового відправлення.

Також абз.27 п.2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Тобто із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу у справі може бути, зокрема, бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком про відправлення.

Однак, як встановлено судом, позивачем до позовної заяви не додано жодного доказу на підтвердження направлення відповідачу копії позовної заяви з усіма додатками на адресу: 01032, м. Київ, вул.. Симона Петлюри , буд . 15 , прим.310.

За приписами п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно приписів ч.2 ст.123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п.п.1 п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання даного позову з вимогою про стягнення 47 017, 57 грн. становить 1921,00 грн. (1 прожитковий мінімум для працездатних осіб).

Водночас, позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, обґрунтоване тим, що Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву утримується за рахунок коштів з Державного бюджету України та наразі перебуває у скрутному фінансовому становищі.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Згідно з частиною 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Таким чином, у суду відсутні підстави для відстрочення сплати судового збору позивачу в силу ст.8 Закону України "Про судовий збір".

Як визначено у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява №24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

За таких обставин, враховуючи положення ст.129 Конституції України, відповідно до яких основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду в справі №910/21040/17 від 23.08.2018.

Згідно з ч.ч.1 та 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд відзначає, що позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви та надати суду належні докази направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу та оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

За таких обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам ст.164, 172 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.164, 172, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву залишити без руху.

3. Встановити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по місту Києву строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали.

4. Встановити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по місту Києву спосіб усунення недоліків шляхом подання до суду:

- оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн;

- фіскальний чек та опис вкладення, які свідчать про направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу на адресу : 01032, м. Київ, вул.. Симона Петлюри, буд. 15, приміщення 310.

5. Роз`яснити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по місту Києву, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України).

6. Ухвала набирає законної сили 01.07.2019 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

7. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://ki.arbitr.gov.ua.

Суддя М.Є. Літвінова