РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

05.07.2019Справа № 910/4401/19

за позовом Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Інститут Генерального плану м. Києва"
до третя особа,Приватного акціонерного товариства "КВАДРАТ-УКРАЇНА" яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
простягнення 435 770,29 грн.
Суддя Підченко Ю.О. Секретар судового засідання Коновалов С.О.
Представники сторін:
від позивача:не з`явився;
від відповідача: від третьої особи:Шеремет Л.В. - представник за довіреністю; Жуковський В.П. - представник за довіреністю.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальна організація виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Інститут Генерального плану м. Києва" (надалі - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Приватного акціонерного товариства "Квадрат-Україна" (надалі - відповідач) про стягнення основного боргу в сумі 352 495, 64 грн., інфляційних втрат в сумі 44 320, 50 грн., 3% річних в сумі 13 605, 37 грн. та пені в сумі 25 348, 78 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем, в порушення умов договору № 73/Пмд-15 від 29.07.2015 не сплачено платежі за виконані роботи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.04.2019 відкрито провадження у справі № 910/4401/19, вирішено проводити розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 17.05.2019.

10.05.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярія) суду відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому відповідач зазначає про те, що позивач неправильно визначив подію, з настанням якої пов`язується виникнення у відповідача обов`язку оплати за роботи, а саме - громадські слухання, про які зазначено в п. 2.2. договору № 73/Пмд-15 від 29.07.2015, у зв`язку із чим відповідач просить застосувати до вимог позивача строк позовної давності та відмовити у задоволенні позовних вимог. Окрім того, у зазначеному відзиві відповідач просив суд зупинити провадження по справі до вирішення справи № 640/1086/19.

16.05.2019 позивачем на виконання вимог ухвали від 10.04.2019 долучено додаткові докази, зокрема - розгорнутий розрахунок ціни позову.

03.06.2019 від позивача до суду надійшла письмова відповідь на відзив, у якій він зазначив, що в період з 16.06.2017 по 17.07.2017 були проведені громадські слухання детального проекту території, за результатами яких складено звіт про розгляд пропозицій громадськості, юридичних, фізичних осіб, та який було розглянуто на Архітектурно-містобудівній раді, а відтак строки позовної давності на момент подання позову не сплили.

03.06.2019 від третьої особи до суду надійшли письмові пояснення по справі, у яких третя особа також зазначила, що строки позовної давності на момент подання позову не сплили, а також третя особа вказує, що необхідність вирішення адміністративного спору № 640/1086/19 не створює об`єктивної неможливості для розгляду справи №910/4401/19 та враховуючи вищевикладене, третя особа просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

У підготовчому судовому засіданні 07.06.2019 судом надано оцінку доводам та доказам сторін, розглянуто клопотання відповідача про зупинення провадження у справі та вирішено відмовити в його задоволенні, про що зазначено в ухвалі суду від 07.06.2019.

Поряд із тим, ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2019 було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.07.2019.

У судове засідання, що відбулось 05.07.2019, представник позивача не з`явився.

Разом із тим, 27.06.2019 від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача (його представника).

Таким чином, з урахуванням наданої позивачем заяви про розгляд справи за відсутності позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника позивача.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників відповідача та третьої особи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

29.07.2015 між Комунальною організацією виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Інститут Генерального плану м. Києва» (далі за договором - Виконавець) та Приватним акціонерним товариством «Квадрат-Україна» (далі за договором - Інвестор) та Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі за договором - Замовник) був укладений договір від № 73/Пмд-15 (надалі - Договір), за умовами якого (п. 1.1. Договору), за дорученням замовника Виконавець зобов`язався розробити Детальний план території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської. Миколи Закревського, Олександра Сабурова у Деснянському районі м. Києва (далі по тексту - Роботи).

Пунктом 2.1. Договору визначено, що вартість Робіт згідно з протоколом погодження договірної ціни (Додаток №1 до Договору) становить 704 991 (сімсот чотири тисячі дев`ятсот дев`яносто одна) грн. 28 коп. з урахуванням ПДВ.

За умовами п. 2.2 Договору, Інвестор зобов`язувався здійснювати фінансування робіт наступним чином:

- аванс у розмірі 50% вартості робіт, зазначених у п. 2.1, що становить 352 495,64 грн. (триста п`ятдесят дві тисячі чотириста дев`яносто п`ять грн. 64 коп.), в тому числі ПДВ (20%) - 58 749,27 грн., сплачується на поточний рахунок Виконавця протягом 10 (десяти) банківських після підписання Сторонами цього Договору;

- наступний платіж у розмірі 30% вартості робіт, зазначених у п. 2.1, що становить 211 497,38 грн. (двісті одинадцять тисяч чотириста дев`яносто сім грн. 38 коп.), у тому числі ПДВ (20%) - 35 249, 57 грн., сплачується на поточний рахунок Виконавця протягом 5 (п 'яти) банківських днів після проведення громадських слухань з оформленням в установленому порядку Звіту про зняття зауважень та передачі Замовнику виконаної містобудівної документації для розгляду на засіданні Архітектурної містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури;

- остаточний розрахунок у розмірі 20 % вартості робіт, зазначених у п. 2.1. Договору, що становить 140 998,26 грн. (сто сорок тисяч дев`ятсот дев`яносто вісім грн. 26 коп.), в тому числі ПДВ (20%) - 23 499, 71 грн., здійснюється протягом 10 банківських днів після затвердження детального плану території на сесії Київської міської ради.

Відповідно до п. 4.9 Договору, Замовник разом з Виконавцем беруть участь у погодженні містобудівної документації відповідними органами та організаціями до компетенції яких відповідно до чинного законодавства належить таке погодження.

Також, за умовами п. 4.10 Договору, Замовник забезпечує подання розробленої містобудівної документації на затвердження Київською міською радою відповідно до Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» в установленому порядку.

Виходячи із змісту укладеного між сторонами Договору, він за своєю правовою природою є договором підряду на виконання проектних робіт, а відтак між Сторонами виникли правовідносини, які підпадають під правове регулювання Глави 61 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) та за вимогами 180 ГК України, договір вважається укладеним у випадку досягнення сторонами умов щодо його предмету, строку та ціни. При цьому, Сторони досягли всіх вказаних суттєвих умов відносно вказаного виду договору, а тому відповідно до вимог ст. ст. 837, 854, 887 ЦК України договір вважається укладеним та є підставою для виникнення у його сторін господарських зобов`язань, а саме майново-господарських зобов`язань згідно зі ст. ст. 173, 174, 175 ГК України (ст. ст. 11, 202, 509 ЦК України) і відповідно до ст. 629 ЦК України є обов`язковим для виконання сторонами.

Також, з огляду на предмет Договору, суд приймає до уваги положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 20 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», для професійного обговорення проектних рішень у сфері містобудування центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, уповноважені органи містобудування та архітектури можуть утворювати архітектурно-містобудівні ради як дорадчі органи, що діють на громадських засадах. Результати розгляду проектів містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою враховуються під час подальшого доопрацювання та затвердження таких проектів.

При цьому, за змістом. ч. ч. 1, 2 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій. Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Згідно ч. ч. 4, 5 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації. Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Відповідно до ч. 6. ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

При цьому ч. 8. ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, що оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації.

Так, як підтверджується актом здачі-приймання виконаних робіт №1 від 29.09.2015, копія якого міститься в матеріалах справи, позивач виконав взяті на себе зобов`язання з виконання робіт в сумі 352 495, 64 грн. (50% вартості робіт) та зазначені грошові кошти були виплачені відповідачем на користь позивача. Даний факт підтверджується позивачем та не заперечується Сторонами.

Разом із тим, позивач вказує на те, що наступні платежі у встановлені Договором терміни відповідачем, в порушення умов Договору не здійснювались, при тому, що строк оплати решти грошових коштів в сумі 352 495,64 грн. настав.

Натомість, відповідач вказує на те, що позивач неправильно визначив подію, з настанням якої договір пов`язує виникнення у відповідача обов`язку сплати, оскільки перші громадські слухання були проведені в період з 08.09.2015 по 08.10.2015, про що є відповідне оголошення на сайті замовника https://kga.gov.ua/rss/1137-grom-sluhannya-balzaka, а відтак строк оплати другого платежу за умовами договору настав 13.10.2015, у зв`язку із чим позовні вимоги щодо стягнення боргу в сумі 211 497,38 грн. та штрафних санкцій, нарахованих на цю суму, заявлені за межами строку позовної давності.

Позивач, у свою чергу, зазначає, що, громадські слухання проекту Детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Миколи Закревського, Олександра Сабурова у Деснянському районі м. Києва (надалі за текстом - ДПТ) проводились з 16.06.2017 по 17.07.2017, на підтвердження чого позивач надав суду оголошення, що було опубліковане в газеті «Хрещатик» (№63 (4976) від 16.06.2017.

Окрім того, факт проведення громадських слухань з 16.06.2017 по 16.07.2017 додатково підтверджується листом відповідача від 06.07.2017 №07/07, який був направлений на адресу третьої особи та копія якого міститься в матеріалах справи. У даному листі відповідач зазначає, що «наразі триває процедура громадського обговорення проекту детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Миколи Закревського, Олександра Сабурова».

При цьому суд зауважує, що за умовами пункту 2.1. Договору, платіж у розмірі 30% вартості робіт (211 497,38 грн.) має бути здійснений протягом 5 (п 'яти) банківських днів після проведення громадських слухань з оформленням в установленому порядку Звіту про зняття зауважень та передачі Замовнику виконаної містобудівної документації для розгляду на засіданні Архітектурної містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури.

Так, факт оформлення в установленому порядку Звіту про зняття зауважень за результатами проведення громадських слухань підтверджується наданим позивачем звітом про результати розгляду пропозицій громадськості, юридичних, фізичних осіб під час проведення громадських слухань проекту ДПТ, який складено в 2017 році за результатами громадських слухань, які тривали з 16.06.2017 по 16.07.2017, витяг з якого міститься в матеріалах справи.

При цьому, як вбачається із протоколу засідання секції містобудування та архітектури архітектурно-містобудівельної ради при Департаменті містобудування та архітектури міста Києва від 10.07.2017 у справі №054-а-15, копія якого також міститься в матеріалах справи, доопрацьовані проектні рішення ДПТ розглядались Архітектурно-містобудівною радою при Департаменті містобудування та архітектури та при цьому, рекомендації з вказаного протоколу позивачем були направлені третій особі (Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)), що підтверджується листом від 19.08.2017 №12-1563/2, копія якого міститься в матеріалах справи.

А відтак, з наведеного випливає, що проведення громадських слухань з 08.09.2015 по 08.10.2015, про які вказує відповідач з посиланням на оголошення на сайті замовника https://kga.gov.ua/rss/1137-grom-sluhannya-balzaka не зумовлюють настання зобов`язання відповідача з оплати платежу у розмірі 30% вартості робіт (211 497,38 грн.), оскільки в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження факту оформлення в установленому порядку Звіту про зняття зауважень та передачі Замовнику виконаної містобудівної документації для розгляду на засіданні Архітектурної містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури після проведення громадських слухань з 08.09.2015 по 08.10.2015, на які вказує відповідач.

За приписами ст. ст. 76-79 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Таким чином, оскільки згідно п. 2.2 Договору (абзац 2 вказаного пункту), оплата платежу у розмірі 30% вартості робіт (211 497,38 грн.) має бути здійснена протягом 5 банківських днів після проведення громадських слухань проекту ДПТ, з оформленням в установленому порядку Звіту про зняття зауважень та передачі Замовнику виконаної містобудівної документації для розгляду на засіданні Архітектурної містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури та з урахуванням того, що оголошення про проведення громадських слухань проекту детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Миколи Закревського, Олександра Сабурова було опубліковане в газеті «Хрещатик» 16.06.2017, зі змісту якого випливає, що строк проведення громадських слухань - 1 місяць з дня його публікації, тобто, громадські слухання завершились 17.07.2017, слід дійти висновку, що зобов`язання з оплати 30% вартості робіт (211 497,38 грн.) мало бути виконано відповідачем не пізніше 24.07.2017.

Поряд із тим, як вбачається із оголошення, що було опубліковане в газеті «Хрещатик» №70 (5121) від 04.07.2018, ДПТ був затверджений рішенням Київської міської ради №992/5056 від 26.06.2018.

А відтак, виходячи з умов п. 2.2 Договору (абзац 3 вказаного пункту), з урахуванням того, що остаточний розрахунок зі оплати 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) мав бути здійснений протягом 10 банківських днів після затвердження детального плану території на сесії Київської міської ради та оскільки рішення Київської міської ради №992/5056 було постановлене 26.06.2018, позивач вказує на те, що оплата відповідачем 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) мала бути здійснена не пізніше 10.07.2018.

Водночас, суд зауважує, що Положенням про порядок здійснення банками операцій за акредитивами, що затверджене Постановою Правління Національного банку України № 514 від 03.12.2003 (зі змінами та доповненнями) визначено поняття «банківський день» це - робочий день банку в тому місці, у якому повинна виконуватися дія, передбачена діючими уніфікованими правилами та звичаями для документарних акредитивів або іншими міжнародними документами, затвердженими Міжнародною торговельною палатою (п. 6, ч. 4 розділу І вказаного положення).

Між тим, статтею 161 Конституції України закріплено, що день прийняття Конституції України є державним святом - Днем Конституції України.

При цьому, суд приймає до уваги, що відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 1-р від 11.01.2018 «Про перенесення робочих днів у 2018 році», з метою забезпечення раціонального використання робочого часу і створення сприятливих умов для святкування, зокрема, Дня Конституції України 28.06.2018, для працівників, яким установлено п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями в суботу та неділю, перенести у 2018 році в порядку та на умовах, визначених законодавством, робочі дні з п`ятниці 29 червня на суботу 23 червня.

Зазначена обставина також встановлена рішенням Правління Національного банку України № 89-рш від 13.02.2018 «Про регламент роботи системи електронних платежів Національного банку України та банківської системи України у зв`язку з перенесенням робочих днів у 2018 році», за яким (п. 1 вказаного Рішення) встановлено, що відповідно до пункту 2 рішення Правління Національного банку України від 11 вересня 2017 року № 577-рш "Про затвердження Технологічного регламенту роботи системи електронних платежів Національного банку України" та у зв`язку із розпорядженням Кабінету Міністрів України від 11 січня 2018 року № 1-р "Про перенесення робочих днів у 2018 році" Правління Національного банку України вирішило перенести дні роботи системи електронних платежів Національного банку України, зокрема, з п`ятниці 29 червня - на суботу 23 червня.

Таким чином, з урахуванням того, що 28 червня 2018 року та 29 червня 2018 року не були банківськими днями, дані дні не підлягають врахуванню під час обчислення терміну настання виконання зобов`язання з оплати 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) відповідно до п. 2.2 Договору.

Окрім того, суд зауважує, що за змістом п. 2.2 Договору (абзац 3 вказаного пункту) встановлено, що оплати 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) здійснюється протягом 10 банківських днів після затвердження детального плану території на сесії Київської міської ради.

Тобто дата затвердження детального плану території на сесії Київської міської ради рішенням Київської міської ради №992/5056, а саме - 26.06.2018 також не підлягає врахуванню під час обчислення терміну настання виконання зобов`язання з оплати 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) відповідно до п. 2.2 Договору.

Таким чином, слід дійти висновку, що зобов`язання відповідача з оплати 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) відповідно до п. 2.2 Договору настало 12.07.2018, а не 10.07.2018, як на те вказує позивач.

Між тим, доказів сплати як 30% вартості робіт (211 497,38 грн.) та і 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) відповідно до умов п. 2.2 Договору, відповідачем суду не надано.

Статтями 525, 526 ЦК України, що кореспондуються за змістом з положеннями ст. 193 ГК України, передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що права позивача щодо своєчасного виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань з оплати вартості 20% та 30 % вартості робіт відповідно до п. 2.2. Договору на загальну суму 352 495, 64 грн. (сума основного боргу), за захистом яких позивач звернувся до суду - порушені відповідачем, а тому, вимога позивача про стягнення з відповідача основного боргу в сумі 352 495,64 грн. є обґрунтованою, у зв`язку із чим позов у зазначеній частині вимог підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Так, у зв`язку із неналежним виконанням відповідачем зобов`язання зі сплати основного боргу, позивач просить стягнути з відповідача інфляційні втрати на загальну суму 44 320,50 грн., що включають в себе 20 472,95 грн., що розраховані відносно зобов`язання зі сплати 30% вартості робіт (211 497,38 грн.) за період з серпня 2017 року по червень 2018 року та 23 847,04 грн., що розраховані відносно зобов`язання зі сплати 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) за період з липня 2018 року по січень 2018 року.

Перевіривши поданий позивачем розрахунок інфляційних втрат, суд приходить до висновку, що він є обґрунтованим, у зв`язку із чим, вимоги позивача в частині стягнення з відповідача 344 320,50 грн. інфляційних втрат є обґрунтованими, за розрахунком позивача, який здійснений відповідно до вимог закону, в межах розміру заявлених позивачем позовних вимог, у зв`язку із чим позов у зазначеній частині вимог підлягає задоволенню.

Окрім того, у зв`язку із неналежним виконанням відповідачем зобов`язання зі сплати основного боргу, позивач просить стягнути з відповідача 3 % річних на загальну суму 13 605,37 грн., що включають в себе 6 101,55 грн., що розраховані відносно зобов`язання зі сплати 30% вартості робіт (211 497,38 грн.) та 7 503,81 грн., що розраховані відносно зобов`язання зі сплати 20% вартості робіт (140 998,26 грн.) за загальний період з 24.07.2017 по 25.03.2019.

Перевіривши поданий позивачем розрахунок 3 % річних суд приходить до висновку, що він є арифметично вірним, відповідає вимогам Закону та обставинам справи, а тому вимоги позивача в частині стягнення з відповідача 3 % річних на загальну суму 13 605,37 грн. є обґрунтованими та позов у зазначеній частині вимог підлягає задоволенню..

Відповідно до положень ст. 230 ГК України, штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до п. 5.11 Договору у випадку порушення встановлених Договором термінів виконання фінансових зобов`язань відповідач зобов`язується сплатити позивачу неустойку в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний прострочений день.

У зв`язку із неналежним виконанням відповідачем зобов`язання зі сплати 20% вартості робіт в сумі 140 998,26 грн., позивач, на підставі п. 5.11 Договору, просить стягнути з відповідача пеню в сумі 25 348,78 грн. за період з 10.07.2018 по 25.03.2019.

Між тим, як зазначалося вище та встановлено судом, зобов`язання відповідача з оплати 20% вартості робіт в сумі 140 998,26 грн. відповідно до п. 2.2 Договору настало 12.07.2018, а отже дні 10.07.2018 та 11.07.2018 не підлягають врахуванню при розрахунку заявленої позивачем до стягнення з відповідача пені.

Відтак, вірним періодом розрахунку пені, є період з 12.07.2018 по 09.01.2019, у зв`язку із чим вірною сумою пені, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, є 25 086,10 грн., відповідно до розрахунку суду.

Таким чином, вимоги позивача про стягнення з відповідача 25 348,78 грн. пені, нарахованої у зв`язку із неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань з оплати 20% вартості робіт в сумі 140 998,26 грн. є обґрунтованими частково, на суму 25 086,10 грн., у зв`язку із чим позов в частині стягнення пені підлягає задоволенню частково, на суму 25 086,10 грн., відповідно до розрахунку суду, який здійснено відповідно до вимог Закону, умов Договору та обставин справи.

З приводу викладених відповідачем у відзиві на позов доводів про те, що позовні вимоги щодо стягнення боргу у розмірі 211 497,38 грн. та штрафних санкцій, нарахованих на цю суму, заявлені за межами строку позовної давності, суд зазначає наступне.

За змістом ст. ст. 256, 257 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Частиною 1 ст. 260 ЦК країни визначено, що позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253-255 цього Кодексу.

За приписом ч. 1 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Так, як зазначалося вище, зобов`язання відповідача зі сплати 30% вартості робіт за Договором в сумі 211 497,38 грн. мало бути виконано відповідачем не пізніше 24.07.2017, тобто початком перебігу позовної давності є 25.07.2017 та при цьому позовна заява подана до суду 05.04.2019, тобто в межах строку позовної давності, а відтак, позовна давність до вимог щодо стягнення боргу у розмірі 211 497,38 грн. та штрафних санкцій, нарахованих на цю суму не підлягає застосуванню.

Відповідно до положень статті 129 ГПК України, судові витрати покладаються на Сторони, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 204, 509, 525, 526, 530, 629, 837, 846, 887 Цивільного кодексу України, ст. ст. 173, 174, 175, 193, 230, 231 Господарського кодексу України, ст. ст. 12, 13, 46, 73, 74, 76, 77, 86, 129, 191, 232, 233, 237, п. 2 ч. 5 ст. 238, ст. ст. 240, 241, 250, ч. 1 ст. 256, ст. 288 Господарського процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Позовні вимоги Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Інститут Генерального плану м. Києва" задовольнити частково.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "КВАДРАТ-УКРАЇНА" (04070, м. Київ, Набережне Шосе, 28; ідентифікаційний ) на користь Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Інститут Генерального плану м. Києва" (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32 ідентифікаційний ) основний борг в сумі 352 495, 64 грн., інфляційні втрати в сумі 44 320,50 грн., 3% річних в сумі 13 605,37 грн., пеню в сумі 25 086, 10 грн. та витрати зі сплати судового збору 6 531, 74 грн. Видати наказ.

3. У задоволенні решти позовних вимог Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Інститут Генерального плану м. Києва" відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 10.07.2019 року.

Суддя Ю.О. Підченко