ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2019 р. Справа№ 925/44/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пономаренка Є.Ю.

суддів: Смірнової Л.Г.

Дідиченко М.А.

при секретарі судового засідання Мовчан А.Б.,

за участю представників:

від прокуратури - Греськів І.І., посвідчення №041072 від 03.02.16;

від першого позивача - представник не прибув;

від другого позивача - Сизько Б.Б., адвокат, довіреність від 20.06.2018;

від відповідача - Коваленко Н.В., адвокат, довіреність № б/н від 25.06.19,

розглянувши апеляційну скаргу Прокуратури Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 20.03.2019 у справі №925/44/19 (суддя Кучеренко О.І., повний текст складено - 08.04.2019) за позовом Керівника Золотоніської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Золотоніської міської ради та комунального підприємства "Міський водоканал" до приватного підприємства "Сільвер Фуд" про стягнення 819 877,77 грн.

ВСТАНОВИВ наступне.

Керівник Золотоніської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Золотоніської міської ради та Комунального підприємства "Міський водоканал" звернувся з позовом про стягнення з приватного підприємства "Сільвер Фуд" плати за скид понаднормативних забруднень стічних вод у розмірі 819 877 грн. 77 коп.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 20.03.2019 у справі №925/44/19 у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог місцевий господарський суд, виходив з того, що прокурор в даному випадку не підтвердив необхідності представництва інтересів держави в суді, а також неправильно визначив позивачів у справі з огляду на положення частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Прокуратура Черкаської області звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Черкаської області від 20.03.2019 у справі №925/44/19 скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на наявність повноважень у позивачів для звернення до суду з позовом про стягнення плати за скид понаднормативних забруднень стічних вод, які однак ними не реалізовуються.

При цьому, скаржник вказав про помилковість висновку місцевого господарського суду щодо відсутності виключного випадку для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді, оскільки за доводами апелянта, відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" таким випадком є нездійснення уповноваженими державою суб`єктами захисту інтересів держави.

Представник апелянта - прокуратури в судовому засіданні підтримав вимоги за апеляційною скаргою.

Представник другого позивача підтримав скаргу прокуратури лише в частині вимоги про скасування оскаржуваного рішення та результат її розгляду залишив на розсуд суду.

При цьому, у своїх поясненнях в судовому засіданні представник другого позивача вказав на безпідставність відмови суду першої інстанції у задоволенні позову, оскільки, за доводами представника, позовна заява підлягала залишенню без розгляду з огляду на можливість реалізації комунальним підприємством "Міський водоканал" своїх повноважень на подання відповідного позову.

Представник відповідача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечив та просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Перший позивач правом на участь представника у даному судовому засіданні не скористався, хоча про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Разом з тим, від першого позивача до апеляційного суду надійшов лист, в якому останній вказав про підтримання апеляційної скарги прокуратури в повному обсязі та просив розглядати справу без участі його представника.

Згідно з ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у Главі 1 Розділу ІV.

Частинами 1 та 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, оскаржуване рішення - скасуванню, а позов залишенню без розгляду, з наступних підстав.

Комунальне підприємство "Міський водоканал" 12.11.2003 зареєстроване виконавчим комітетом Золотоніської міської ради, як юридична особа, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Засновником Комунального підприємства "Міський водоканал" є Золотоніська міська рада, 15.08.2012 рішенням виконавчого комітету якої №382 "Про закріплення повноваження по наданню житлово-комунальних послуг у місті" Комунальне підприємство "Міський водоканал" визначене як виконавець по наданню житлово-комунальних послуг з водовідведення у м. Золотоноша з 31.08.2012.

З метою виконання зазначених послуг Комунальне підприємства "Міський водоканал" 11.02.2013 отримало ліцензію АВ582565 на централізоване водовідведення. Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України було видало Свідоцтво про атестацію №11 від 21.03.2014, відповідно до якого Лабораторія контролю поверхневих стічних (зворотних) вод Комунального підприємства "Міський водоканал" відповідає критеріям атестації на проведення вимірювань у сфері поширення державного метрологічного нагляду.

Між Комунальним підприємством "Міський водоканал" (Виконавець) та Приватним підприємством "Сільвер Фуд" (Споживач) 18.09.2015 було укладено договори №101 та №101А про надання послуг з постачання холодної води і водовідведення юридичним особам (далі - договори), відповідно до умов яких Виконавець зобов`язується своєчасно надавати споживачу відповідної якості послуги з постачання холодної води і водовідведення, а Споживач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором.

Відповідно до пунктів 1 договорів якісні показники приймання стічних вод визначено Правилами приймання стічних вод підприємств у систему каналізації м. Золотоноша, що затверджені рішенням Виконавчого комітету Золотоніської міської ради №346 від 17.06.2010 та встановлено, що гранично допустима концентрації забруднюючих речовин в стічних водах підприємств повинна бути не більше: БСК5 - 260,0 мг/л, ХСК - 450,0 мг/л, завислі речовини - 275,0 мг/л, хлориди - 300,0 мг/л, сульфати - 70,0 мг/л, азот амонійний - 16,0 мг/л, нітрити - 0,7 мг/л, нітрати - 10,0 мг/л, нафта та нафтопродукти - 0,6 мг/л, СПАР - 4,0 мг/л, фосфати - 10,0 мг/л, мінералізація - 960,0 мг/л, рН - 6,5-8,5 мг/л. Тариф на вказані послуги становить: з центрального постачання холодної води - 14,66 грн за куб метр, з водовідведення - 8,17 грн за куб. метр (пункти 4 договорів).

Згідно з пунктами 28 договорів визначено, що договір укладено на 1 рік набирає чинності з дня його укладення. Договір вважається щороку продовженим, якщо за 1 місяць до закінчення строку його дії однією із сторін не буде письмово заявлено про його розірвання або необхідність перегляду.

Між сторонами за договорами були укладені додаткові угоди від 01.07.2016, якими внесено зміни до пунктів 4 договорів та визначено, що тариф на послуги становить: з центрального постачання холодної води - 18,72 грн. за куб метр, з водовідведення - 13,50 грн. за куб. метр.

Додатковими угодами визначено, що сторони керуючись ч.3 ст.631 Цивільного кодексу України домовились, що всі умови даної додаткової угоди розповсюджують свою дію на всі відносини, які за своєю суттю є предметом даної додаткової угоди, що виникли між сторонами з 01.07.2016.

Також, 01.07.2018 між сторонами було укладено додаткові угоди до договорів, якими внесено зміни до пункту "Тарифи та послуги та їх загальна вартість" та викладено у наступній редакції: тарифи та послуги становлять: 1) згідно рішення виконавчого комітету Золотонiської міської ради №190 вiд 13.06.2018 тариф на послуги з централізованого постачання холодної води з 01.07.2018 становить 27 грн. 30 коп. з ПДВ на куб.метр; 2)згідно рішення виконавчого комітету Золотонiської міської ради №391 від 09.12.2016 тариф на послуги з водовідведення з 01.07.2017 становить 15 грн. 78 коп. з ПДВ за куб. метр. Розмір щомісячної плати за надані послуги згідно з нормативами (нормами) споживання на момент укладення цього договору становить за: централізоване постачання холодної води 27 грн. З0 коп. за 1куб.метр.; водовідведення 15 грн. 78 коп. за l куб.метр. Iншi умови вищезазначеного договору не порушені в додатковій угоді, залишаються незмінними, i сторони підтверджують щодо них зобов`язання.

Працівниками Комунального підприємства "Міський водоканал" 25.04.2017 у присутності представника відповідача відібрано проби для лабораторного дослідження та складено акт №22 про вiдбiр проб для лабораторного дослідження стічних вод (а.с.95).

За результатами відібрання проб, було складено протокол №19 від 03.05.2017 вимірювань показників та властивостей проб стічних вод, відповідно до якого виявлено факт перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин, у стічних водах (а.с.96).

У протоколі №4 від 05.05.2017 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми за вих.№289, КП "Міський водоканал" встановлено перевищення ГДК стічних вод та нараховано плату за скид понаднормативних забруднень у сумі 155433,00 грн.

У цей же день складено вимогу №4 до відповідача, в якій зазначено, що згідно результатів лабораторних досліджень проб стічної води від 25.04-03.05.2017 встановлено, що відповідачем стічні води скидаються в міську каналізацію з перевищенням ГДК по наступним показникам: азот аміачний-3,13р, хлориди-7,71 р, сульфати - 1,04 р, ХСК-2,61 р, БСК5-1,56 р, сухий залишок-7,63 р. 05.05.2017 відповідачу вручено рахунок за скид понаднормативних забруднень на суму 155433,00 грн., протокол №19 вимірювань показників та властивостей проб стічних вод від 03.05.2017, протокол №4 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми за вих. №289 від 05.05.2017 та вимогу №4 щодо забезпечення скиду стічних вод згідно встановлених нормативів скиду від 05.05.2017 (а.с.100).

Крім цього, 08.08.2017 працівниками Комунального підприємства "Міський водоканал" у присутності представника відповідача відібрано проби для лабораторного дослідження та складено акт №47 про вiдбiр проб для лабораторного дослідження стічних вод (а.с.101).

За результатами відібрання проб, було складено протокол №39 від 14.08.2017 вимірювань показників та властивостей проб стічних вод, відповідно до якого виявлено факт перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин, у стічних водах та 23.08.2017 складено протокол №6 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми за вих. №550, відповідно до якого нараховано плату за скид понаднормативних забруднень у сумі 110221,72 грн.

У вимозі КП "Міський водоканал" №6 від 23.08.2017 зазначено, що згідно результатів лабораторних досліджень проб стічної води від 08.08.-12.08.2017 встановлено, що відповідачем стічні води скидаються в міську каналізацію з перевищенням ГДК по наступним показникам: азот аміачний-3,13р, хлориди-5,05 р, ХСК-2,20 р,БСК5-1,36 р, сухий залишок-3.18 р. 23.08.2017 відповідачу вручено рахунок за скид понаднормативних забруднень на суму 110221,72 грн., протокол вимірювань показників та властивостей проб стічних вод від 14.08.2017, протокол №6 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми від 23.08.2017 та вимогу №6 щодо забезпечення скиду стічних вод згідно встановлених нормативів скиду від 23.08.2017 (а.с.106).

Також, 10.10.2017 працівниками Комунального підприємства "Міський водоканал" у присутності представника відповідача відібрано проби для лабораторного дослідження та складено акт №59 про вiдбiр проб для лабораторного дослідження стічних вод (а.с.107).

За результатами відібрання проб, було складено протокол №51 від 17.10.2017 вимірювань показників та властивостей проб стічних вод, відповідно до якого виявлено факт перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин, у стічних водах.

У протоколі №8 від 24.10.2017 КП "Міський водоканал" для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми за вих. №672 нараховано плату за скид понаднормативних забруднень у сумі 137443,80 грн.

У вимозі КП "Міський водоканал" №8 від 24.10.2017 зазначено, що згідно результатів лабораторних досліджень проб стічної води від 10.10.-14.10.2017 встановлено, що відповідачем стічні води скидаються в міську каналізацію з перевищенням ГДК по наступним показникам: азот аміачний-2.94р, хлориди-5,17 р, ХСК-2,61 р,БСК-1,51 р, сухий залишок-3,97 р., а 24.10.2017 відповідачу вручено рахунок за скид понаднормативних забруднень на суму 137443,80 грн., протокол вимірювань показників та властивостей проб стічних вод від 17.10.2017, протокол №8 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми від 24.10.2017 та вимогу №8 щодо забезпечення скиду стічних вод згідно встановлених нормативів скиду від 24.10.2017 (а.с.112).

Працівниками Комунального підприємства "Міський водоканал" 13.02.2018 у присутності представника відповідача відібрано проби для лабораторного дослідження та складено акт №8 про вiдбiр проб для лабораторного дослідження стічних вод (а.с.115).

За результатами відібрання проб, було складено протокол №7 від 19.02.2018 вимірювань показників та властивостей проб стічних вод, відповідно до якого виявлено факт перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин, у стічних водах.

КП "Міський водоканал" складено протокол №2 від 28.02.2018 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми за вих. №126, відповідно до якого нараховано плату за скид понаднормативних забруднень у сумі 112692,87 грн.

У вимозі №2 від 28.02.2018 до відповідача зазначено, що згідно результатів лабораторних досліджень проб стічної води від 13.02-17.02.2018 встановлено, що відповідачем стічні води скидаються в міську каналізацію з перевищенням ГДК по наступним показникам: хлориди-2.2 р, сухий залишок-2.5р.

Крім цього, 20.03.2018 працівниками Комунального підприємства "Міський водоканал" у присутності представника відповідача відібрано проби для лабораторного дослідження та складено акт №20 про вiдбiр проб для лабораторного дослідження стічних вод (а.с.120).

За результатами відібрання проб, було складено протокол №19 від 26.03.2018 вимірювань показників та властивостей проб стічних вод, відповідно до якого виявлено факт перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин, у стічних водах.

У протоколі №3 від 11.04.2018 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми за вих. №240, відповідачу нараховано плату за скид понаднормативних забруднень у сумі 55644,70 грн., а у вимозі №3 від 11.04.2018 зазначено, що згідно результатів лабораторних досліджень проб стічної води від 20.03-26.03.2018 встановлено, що відповідачем стічні води скидаються в міську каналізацію з перевищенням ГДК по наступним показникам: хлориди-3.5 р, сухий залишок-2.5р.

Також, 12.06.2018 працівниками Комунального підприємства "Міський водоканал" у присутності представника відповідача відібрано проби для лабораторного дослідження та складено акт №32 про вiдбiр проб для лабораторного дослідження стічних вод (а.с.126).

За результатами відібрання проб, було складено протокол №29 від 18.06.2018 вимірювань показників та властивостей проб стічних вод, відповідно до якого виявлено факт перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин, у стічних водах.

У протоколі №5 від 09.07.2018 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми за вих. №613, відповідачу нараховано плату за скид понаднормативних забруднень у сумі 248451,68 грн., а у вимозі №7 від 19.06.2018 зазначено, що згідно результатів лабораторних досліджень проб стічної води від 14.06.-18.06.2018 встановлено, що відповідачем стічні води скидаються в міську каналізацію з перевищенням ГДК по наступним показникам: хлориди-4.39 р, сухий залишок-3.76р.

Відповідачу 09.07.2018 вручено рахунок за скид понаднормативних забруднень на суму 248451,68 грн., протокол вимірювань показників та властивостей проб стічних вод від 18.06.2018, протокол №5 для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми від 06.07.2018 та вимогу №5 щодо забезпечення скиду стічних вод згідно встановлених нормативів скиду від 18.06.2018 (а.с.131).

У листі №384 від 23.05.2018 Комунальне підприємства "Міський водоканал" повідомило відповідача про те, що у зв`язку із затвердженням наказом №316 від 01.12.2017 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України нових Правил приймання стічних вод до системи водовідведення та Порядку визначення розміру плати, що справляється за понаднормативні скиди стічних вод міським водоканалом проведено перерахунок плати за понаднормативний скид стічних вод та направив відповідачу пакет документів для ознайомлення та проведення оплати, а саме: лист №137 від 28.02.2018 та №242 від 11.04.2018; рахунок-фактуру №1 від 28.02.2018 та №2 від 11.04.2018; протокол вимірювання показників та властивостей проб стічних вод №7 від 19.02.2018 та №19 від 26.03.2018; вимогу №2 від 28.02.2018 та вимогу №3 від 11.04.2018; протокол для розрахунку про сплату за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми №2 від 28.02.2018 та №3 від 11.01.2018; копії акту про відбір проб для лабораторного дослідження стічних вод №8 від 13.02.2018 та №20 від 20.03.2018.

Всього відповідачу нараховано плату за скид до мережі міської каналізації м. Золотоноша стічних вод із забрудненнями, концентрації яких перевищують допустимі норми в сумі 819 877,77 грн.

Предметом судового розгляду у даній справі є вимога Золотоніської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Золотоніської міської ради та комунального підприємства "Міський водоканал" про стягнення з приватного підприємства "Сiльвер Фуд" 819 877 грн. 77 коп. плати за скид понаднормативних забруднень стічних вод.

Керівник Золотонiської місцевої прокуратури у позові зазначив, що звертається із ним в інтересах держави в особі Золотонiської міської ради та КП "Міський водоканал" з метою реалізації представницької функції прокуратури по захисту інтересів держави щодо її обов`язку забезпечувати екологічну безпеку i підтримувати екологічну рівновагу на території України, оскільки протиправна поведінка відповідача може завдати значних збитків довкіллю, сприяти забрудненню стічних вод концентрованими забруднюючими речовинами, що в свою чергу шкодить нормальній роботі очисних споруд та створює ризик забруднення поверхневих джерел водопостачання ряду населених пунктів України.

За доводами прокуратури, невиконання приватним підприємством "Сiльвер Фуд" обов`язків по сплаті збитків, завданих навколишньому природному середовищу, перешкоджає реалізації державної політики у природоохоронній сфері та прямо порушує економічні інтереси держави, що з огляду на норми чинного законодавства України є підставою для здійснення представницьких функцій прокурором шляхом подання позову для захисту інтересів держави.

Так, прокуратура вказує, що пасивна поведінка Золотоніської міської ради та КП "Міський водоканал", які усвідомлюючи порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертаються, являється прямим показником для пред`явлення позову прокурором.

Місцевий господарський суд, дійшовши висновку, що прокурор в даному випадку не підтвердив необхідності представництва інтересів держави в суді, а також неправильно визначив позивачів у справі з огляду на положення частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, відмовив у задоволенні позову.

Колегія суддів не погоджується із відмовою суду першої інстанції у задоволенні позову та вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Стосовно висновку суду першої інстанції щодо невірності визначення прокуратурою позивачів, колегія суддів зазначає наступне.

Так, в оскаржуваному рішенні місцевий господарський суд вказав, що Комунальне підприємство "Міський водоканал" може самостійно звернутись до суду за захистом своїх прав. Крім того, з огляду на підстави пред`явлення позову прокурором, підприємство не відноситься до органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, тому не може бути органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Також, судом першої інстанції вказано про не встановлення того які функції у спірних правовідносинах виконує Золотоніська міська рада, враховуючи предмет позову та договірні підстави виникнення зобов`язань відповідача щодо сплати вартості послуг з водовідведення стічних вод.

Колегія суддів вважає, що Золотоніська міська рада та Комунальне підприємство "Міський водоканал" можуть бути позивачами у справах про стягнення плати за скид наднормативних забруднень, з огляду на таке.

За змістом статті 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до статті 10 вказаного Закону, сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно зі статтею 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції.

У відповідності до ст. 13 Закону України "Про питну воду та питне водопостачання" до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері питної води та питного водопостачання належать, зокрема, здійснення контролю за якістю питної води, використанням та охороною джерел і систем питного водопостачання.

Орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (ст. 18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Згідно зі Статутом Комунального підприємства "Міський водоканал" підприємство засноване на комунальній власності територіальної громади м. Золотоноша і підпорядковане Золотоніській міській раді Черкаської області.

Отже, вказане підприємство є юридичною особою, має право укладати угоди, набувати майнові та особисті немайнові права, нести обов`язки, бути позивачем і відповідачем в суді. Комунальне підприємство "Міський водоканал" є суб`єктом комунальної форми власності та діє з метою забезпечення інтересів мешканців громади в отриманні комунальних послуг.

Між Комунальним підприємством "Міський водоканал" та Приватним підприємством "Сільвер Фуд" існують договірні відносини на підставі укладених договорів про надання послуг з постачання холодної води і водовідведення юридичним особам. Відповідно до умов цих договорів сторонами визначена плата за надання послуг та застосування показників стічних вод, у тому числі і згідно з Правилами приймання стічних вод підприємств у систему каналізації м.Золотоноша, які затверджені рішенням Золотоніської міської ради.

Таким чином, з огляду на все вищевикладене, колегія суддів вважає, що Золотоніська міська рада Черкаської області та Комунальне підприємство "Міський водоканал" Золотоніської міської ради наділені повноваженнями на звернення до суду з позовами про стягнення плати за скид наднормативних забруднень.

Отже, висновок суду першої інстанції в наведеній частині визнається колегією суддів необґрунтованим.

Стосовно наявності визначених законодавством підстав для здійснення представництва прокуратурою інтересів держави в суді, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин третьої - п`ятої статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Так, прокуратура, як в позовній заяві, так і в апеляційній скарзі вказує, що пасивна поведінка Золотоніської міської ради та КП "Міський водоканал", які усвідомлюючи порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертаються, являється прямим показником для пред`явлення позову прокурором.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

Водночас існує категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява N 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі):

"Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Водночас, ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо Суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 N 1604(2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Враховуючи викладене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Положення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

Відповідно до частини третьої статті 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.99 N 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи N806/1000/17).

Пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.09.2018 у справі №924/1237/17.

Крім цього, Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" від 31.03.2005).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Золотоніська міська рада Черкаської області та Комунальне підприємство "Міський водоканал" Золотоніської міської ради відповідно до положень чинного законодавства наділені правом і мають можливість самостійно вирішувати питання місцевого значення (у т.ч. шляхом звернення до суду).

Саме лише посилання в позовній заяві на те, що Золотоніська міська рада Черкаської області та Комунальне підприємство "Міський водоканал" Золотоніської міської ради не здійснюють або неналежним чином здійснюють відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо.

У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Наведеної позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 06.02.2019 у справі №927/246/18

У даній справі апеляційним судом не встановлено обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Золотоніською міською радою Черкаської області та Комунальним підприємством "Міський водоканал" Золотоніської міської ради, які є самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту інтересів територіальної громади.

При цьому, колегією суддів враховується лист Комунального підприємства "Міський водоканал" Золотоніської міської ради від 06.09.2018 №924, адресований Керівнику Золотоніської місцевої прокуратури, в якому вказане підприємство просило прокуратуру посприяти у стягненні з приватного підприємства "Сільвер Фуд" плати за скид до мережі міської каналізації стічних вод із забрудненням (а.с.34).

Отже, вказаний лист свідчить про усвідомлення Комунальним підприємством "Міський водоканал" необхідності звернення до суду із відповідним позовом про стягнення з відповідача плати за скид наднормативних забруднень.

В свою чергу, згідно з правовими висновками Верховного Суду, викладеними, зокрема в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17, а також у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 926/03/18, від 23.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 06.02.2019 у справі №927/246/18, сама по собі обставина не звернення позивача з позовом протягом певного періоду, без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неналежне виконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів держави.

У зв`язку з цим у прокурора відсутні підстави стверджувати щодо бездіяльності позивачів у цьому питанні.

Отже, прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що позивачі не можуть чи не бажають здійснювати захист інтересів держави та звертатись до суду з відповідним позовом до відповідача.

Навпаки, судом встановлено, що підприємство другого позивача могло та бажало захищати свої інтереси в судовому порядку. Більш того, представник Комунального підприємства "Міський водоканал" в засіданні апеляційного суду заявив про необхідність скасування оскаржуваного рішення та про намір звернення підприємства до суду.

Підстави представництва Прокурором інтересів держави з`ясовуються насамперед судом першої інстанції, який має досить широкий розсуд (дискрецію) в оцінці підстав звернення прокурора.

У разі вирішення спору по суті безпідставність звернення прокурора до суду на захист інтересів держави може бути підставою для скасування судового акта у випадку, коли законних підстав для такого представництва явно не було, що свідчить про порушення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України.

Проаналізувавши матеріали справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про відсутність у прокурора законних підстав на звернення з даним позовом до суду.

Одночасно, апеляційний суд наголошує, що обставини дотримання прокурором встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом не залежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 Господарського процесуального кодексу України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.

З урахуванням вищенаведеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність у даному випадку законних підстав для представництва інтересів держави, що свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності та є підставою для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно п.4 ч. 1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

З огляду на те, що місцевий господарський суд порушив норми процесуального права під час розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваного судового рішення та залишення позову без розгляду на підставі пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи відмову апелянту у задоволенні вимог апеляційної скарги в частині прийняття нового рішення - про задоволення позову, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на прокуратуру (апелянта).

Керуючись ст.ст. 240, 269, 275, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Прокуратури Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 20.03.2019 у справі №925/44/19 задовольнити частково.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 20.03.2019 у справі №925/44/19 про відмову у задоволенні позову скасувати.

3. Залишити позов Керівника Золотоніської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Золотоніської міської ради та комунального підприємства "Міський водоканал" до приватного підприємства "Сільвер Фуд" про стягнення 819 877,77 грн. у справі №925/44/19 без розгляду.

4. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на її заявника - Прокуратуру Черкаської області.

5. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено: 03.07.2019 року.

Головуючий суддя Є.Ю. Пономаренко

Судді Л.Г. Смірнова

М.А. Дідиченко