УХВАЛА

м. Київ

01.07.2019Справа № 910/5310/19
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Приходько І.В.

при секретарі судового засідання - Асадові В.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали

позовної заяви Заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави в особі Департаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Союзтранспроект"

про стягнення штрафних санкцій,

за участю представників: згідно протоколу судового засідання;

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави в особі Департаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Союзтранспроект" про стягнення штрафних санкцій у розмірі 725 568 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що позов подано через порушення інтересів держави, які полягають у невиконанні відповідачем (як підрядником) умов договору № 585 від 29.05.2018 про закупівлю робіт за державні кошти, предметом якого є розроблення проектно-кошторисної документації з капітального ремонту Південнобузького мосту в м. Миколаєві через річку Південний Буг.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.05.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення її недоліків у десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.05.2019 (після усунення недоліків позовної заяви) відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 01.07.2019.

У судове засідання 01.07.2019 з`явився представник прокуратури м.Києва Константинова І.В. та представники відповідача, Циганенко В.Ю. та Крапивницький Т.І. Представник позивача, Департаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради не з`явився, через відділ автоматизованого документообігу суду подав клопотання від 27.06.2019 про відкладення розгляду справи у зв`язку із занятістю уповноваженого представника в інших судових процесах.

В судовому засіданні 01.07.2019 представники відповідача заперечували проти наявності повноважень представника прокуратури міста Києва саме по даній справі, посилаючись на положення частин 3, 5 статті 53 ГПК, п. 1 частини 1 статті 60 ГПК України.

Представник прокуратури у судовому засіданні 01.07.2019 надав пояснення щодо підстав подання позовної заяви заступником керівника Миколаївської місцевої прокуратури №1, а також навів доводи на підтвердження правомірності представництва інтересів держави в Господарському суді міста Києва безпосередньо прокуратурою міста Києва, посилаючись при цьому на норми ст. 53 ГПК України та положення п. 10.1. наказу Генеральної прокуратури України від 21.09.2018 № 186.

Заслухавши пояснення представника прокуратури, доводи представників відповідача, суд дійшов висновку про наявність повноважень представника прокуратури міста Києва на представництво по справі № 910/5310/19 з урахуванням положень ст. 53 ГПК України та наказу Генеральної прокуратури України від 21.09.2018 № 186.

Крім того, представники відповідача в судовому засідання 01.07.2019 усно заявили клопотання про залишення позову без розгляду на підставі положень п. 2 частини другої статті 202, п.4 частини першої статті 226 ГПК України та усно заперечували проти задоволення клопотання позивача про відкладення розгляду справи, посилаючись при цьому на недоведеність поважності причин неявки позивача в судове засідання 01.07.2019. Представник прокуратури заперечував проти доводів представників відповідача щодо підстав залишення позову без розгляду та підтримав клопотання позивача про відкладення розгляду справи і просив його задовольнити.

Заслухавши пояснення представника прокуратури та доводи представників відповідача, суд приходить до висновку, що клопотання представників відповідача про залишення позову без розгляду не підлягає задоволенню, з огляду на положення п. 2 частини 2 статті 202 ГПК України, а також зважаючи на зміст вимог до позивача, які були викладені в ухвалі суду від 28.05.2019 у даній справі.

Крім того, 19.06.2019 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав відзив на позовну заяву, а також заяву (заперечення) проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

У судовому засіданні 01.07.2019 представники відповідача підтримали раніше подану заяву (заперечення) проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Наполягали на тому, що дана справа має значний суспільний інтерес, а спір між сторонами має принципове значення для ТОВ "Союзтранспроект", тоді як у випадку продовження розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження відповідач буде позбавлений можливості довести всі суттєві обставини та застосувати всі передбачені законодавством процесуальні права. Представник прокуратури проти задоволення вказаного клопотання заперечував.

Суд, розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення учасників судового процесу, після виходу з нарадчої кімнати ухвалив задовольнити клопотання відповідача про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (частина 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6 § 1, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

У рішенні №15-рп/2004 від 02.11.2004р. Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень ст.69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м`якого покарання) визначено, що справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом і засобах, що обираються для їх досягнення.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Клінік дез Акація та інші проти Франції вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

У відповідності до частини 6 статті 250 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Згідно зі статтею 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Таким чином, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого та неупередженого вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд дійшов висновку щодо необхідності задоволення клопотання відповідача та призначення даної справи до розгляду за правилами загального позовного провадження, починаючи зі стадії відкриття провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 177, 181, 234, 235, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву (заперечення) Товариства з обмеженою відповідальністю "Союзтранспроект" проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження - задовольнити.

2. Здійснювати розгляд справи № 910/5310/19 за правилами загального позовного провадження.

3. Призначити підготовче засідання у справі на 07.08.19 о 11:40 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 11 .

4. Зобов`язати позивача надати суду:

- оригінали всіх документів по суті спору, доданих до позовної заяви (для огляду).

5. Встановити позивачу строк, який становить 5 днів з дня отримання відзиву на позов для подання суду, з дотриманням приписів статті 166 Господарського процесуального кодексу України, відповіді на відзив на позов та доказів направлення відповіді на відзив іншим учасникам справи.

6. Усі інші заяви, клопотання, заперечення подати до суду завчасно, з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених статтею 170 Господарського процесуального кодексу України.

7. Повідомити учасників справи, що інформацію щодо даної справи можна отримати в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://ki.arbitr.gov.ua/sud5011/gromadyanam/csz/, а також у Єдиному державному реєстрі судових рішень - www.reyestr.court.gov.ua.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В. Приходько