УХВАЛА

м. Київ

03.07.2019Справа № 910/8564/19

Суддя Гумега О.В., розглянувши

позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЧОКОЛІВСЬКИЙ 18"

до КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ

про скасування рішення в частині

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЧОКОЛІВСЬКИЙ 18" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (відповідач) про визнання протиправним та скасування Рішення Київської міської ради №284/5096 від 2 грудня 2010 року - в частині (п. 799) включення до Переліку об`єктів комунальної власності міста Києва житлового будинку, загальною площею (9 798,80 кв.м) за адресою: м. Київ булв. Чоколівський 18.

Дослідивши матеріали позовної заяви № б/н від 01.07.2019 (вх. № 8564/19 від 01.07.2019), суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, , місцезнаходження (для юридичних осіб) учасників справи.

Проте, позивачем не дотримано вимог п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки у позовній заяві не вірно зазначено місцезнаходження юридичної особи позивача, а саме: зазначено адресу - 03186, м. Київ, булв . Чоколівський , 18 , кв . 178 , тоді як вірним міцезнаходження юридичної особи позивача згідно відмостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є така адреса - 03186, м. Київ, Чоколівський бульвар, будинок 18.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

В прохальній частині позову позивачем викладено такий зміст позовних вимог: визнати протиправним та скасувати Рішення Київської міської ради №284/5096 від 2 грудня 2010 року - в частині (п. 799) включення до Переліку об`єктів комунальної власності міста Києва житлового будинку, загальною площею (9 798,80 кв.м) за адресою: м. Київ булв . Чоколівський 18.

Разом з цим, зі змісту позовної заяви та доданого до останньої в якості додатку копії оскаржуваного рішення Рішення Київської міської ради вбачається, що цим рішенням затверджено переліки об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва згідно з додатками 1-10 до цього рішення, а оскаржуваний позивачем п. 799 міститься у таблиці 6 Переліку об`єктів комунальної власності міста Києва, що розміщені в Солом`янському районі, який є Додатком № 9 до Рішення Київської міської ради №284/5096 від 02.12.2010.

Суд звертає увагу, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Позовна заява повинна містити предмет позову, який має визначатися чітко.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, адресою місцезнаходження відповідача є наступна: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 36, однак, в долученій до позову накладній № 189 від 01.07.2019 зазначено, що позивачем направлено поштове відправлення на адресу: "До запитання, Київ, 01044", що не відповідає адресі місцезнаходження відповідача.

З огляду на наведене, позивачем не виконано вимоги п. 1 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України щодо надсилання позивачем копії позовної заяви відповідачеві.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 статті 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється в сумі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921,00 грн).

Отже, розмір судового збору за розгляд немайнової вимоги, заявленої позивачем, становить 1921,00 грн.

Разом з тим, позивачем додано до позовної заяви квитанцію № 73-3662К від 01.07.2019 на суму 1921,00 грн., згідно з якою платником є ОСОБА_1, а не позивач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЧОКОЛІВСЬКИЙ 18" (ідентифікаційний код юридичної особи 41033865).

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судовий збір", платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Вказаною нормою Закону встановлюється можливість здійснення оплати судового збору іншою особою, але платником має бути особа, яка звертається до суду, що обумовлено необхідністю дотримання платіжної дисципліни платниками судового збору, недопущення безпідставного повернення коштів з державного бюджету та здійснення правильного розподілу судових витрат між учасниками справи за результатами розгляду справи.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті листа Державної судової адміністрації України від 14.09.2018 вих. № 6-17517/18 "Про забезпечення заходів контролю за надходженням та поверненням судового збору", суд при розгляді як позовних заяв, так і заяв на повернення помилково сплачених до бюджету коштів має перевіряти чи є заявник (позивач) платником судового збору відповідно до документів, що підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Таким чином, враховуючи положення статті 2 Закону України "Про судовий збір", надана до суду квитанцію № 73-3662К від 01.07.2019 на суму 1921,00 грн., платником за якою є ОСОБА_1 , не може вважатись належним доказом сплати судового збору за подання позовної заяви Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "ЧОКОЛІВСЬКИЙ 18" до Господарського суду міста Києва, оскільки ОСОБА_1 не є особою, яка звертається до суду з даним позовом (позивачем).

Аналогічну правову позицію викладено в ухвалах Верховного Суду від 06.08.2018 у справі № 910/23408/17, від 17.01.2019 у справі № 922/4734/16.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано без додержання вимог п.п. 2, 4 ч. 3 ст. 162, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд відзначає, що з метою усунення встановлених недоліків позивач має:

- зазначити вірне місцезнаходження юридичної особи позивача;

- чітко визначити предмет поданого позову;

- надати докази, які підтверджують відправлення на адресу місцезнаходження відповідача копії позовної заяви і доданих до неї документів;

- надати докази сплати Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "ЧОКОЛІВСЬКИЙ 18" судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- зазначення вірного місцезнаходження юридичної особи позивача;

- визначення предмету поданого позову;

- надання доказів, які підтверджують відправлення на адресу місцезнаходження відповідача копії позовної заяви і доданих до неї документів;

- надання доказів сплати Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "ЧОКОЛІВСЬКИЙ 18" судового збору у встановлених порядку і розмірі.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

4. Звернути увагу позивача, що виконання ним вимог ухвали суду у строк, встановлений судом, доводиться саме позивачем.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 03.07.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В.Гумега