ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

04.07.2019 р. Справа № 914/794/18

місто Львів

За позовом: товариства з обмеженою відповідальністю "Українка",
до відповідача 1:Львівської міської ради,
до відповідача 2:Головного територіального управління юстиції у Львівській області,
предмет позову: визнання недійсним і скасування свідоцтва про право власності №37410283 від 13.05.2015, виданого реєстраційною службою Львівського міського управління юстиції; визнання незаконним і скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 21246732 від 13.05.2015 09:27:22, винесене державним реєстратором Львівського міського управління юстиції Гук Оксаною Богданівною.
СуддяРим Т.Я.
Секретар судового засіданняКушта А.М.
Представники сторін:
позивача:не з`явився,
відповідача 1:Кулик А.Я.,
відповідача 2:не з`явився.
На розгляд Господарського суду Львівської області подано позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Українка" до Львівської міської ради та Головного територіального управління юстиції у Львівській області про визнання недійсним і скасування свідоцтва про право власності № 37410283 від 13.05.2015, виданого реєстраційною службою Львівського міського управління юстиції та визнання незаконним і скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 21246732 від 13.05.2015 09:27:22, винесене державним реєстратором Львівського міського управління юстиції Гук Оксаною Богданівною.

Постановою Львівського апеляційного господарського суду від 24.09.2018 забезпечено позов шляхом заборони Львівській міській раді вчиняти дії щодо розпорядження об`єктом нерухомого майна № 01 (нежитлове приміщення підвалу під індексом ХІ та першого поверху (індекси частин приміщення з 20-1 по 20-12), загальна площа (кв. м): 162,9, адреса: Львівська область, місто Львів, вулиця Лесі Українки, будинок 15 ); на нежитлові приміщення магазину (площею 150,8 кв. м), підвалу (площею 89,2 кв. м), які знаходяться в будинку № 15 по вулиці Лесі Українки у місті Львові.

Рух справи відображено у попередніх судових рішеннях.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 09.04.2019 провадження у справі було зупинено до вирішення справи № 914/2233/18.

Відповідач-1 подав до Західного апеляційного господарського суду клопотання про зустрічне забезпечення позову. Західний апеляційний господарський суд скерував заяву про зустрічне забезпечення позову для розгляду Господарському суду Львівської області.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 06.06.2019 поновлено провадження у справі та призначено заяву про зустрічне забезпечення до розгляду на 10.06.2019.

Ухвалу від 06.06.2019 суд надіслав позивачеві за його юридичною адресою: 79008, Львівська область, місто Львів, вулиця Л. Українки, будинок 15, та за адресою, зазначеною позивачем у позовній заяві: 79049, місто Львів, проспект Червоної калини, будинок 76, квартира 44. Однак, відповідні поштові відправлення повернулись на адресу суду 19.06.2019 (том 4, а.с. 29-36). Зокрема, ухвала, надіслана на вказану позивачем у позові адресу, повернулась з "інших причин" (том 4, а.с. 29-32). Ухвала ж, надіслана за юридичною адресою позивача, повернулась у зв`язку з "відсутністю адресата" (том 4, а.с. 33-36). Як вбачається з інформації, що міститься на веб-сайті публічного акціонерного товариства "Укрпошта" (том 4, а.с. 37), невдала спроба доставки поштового повідомлення за юридичною адресою позивача відбулась 11.06.2019 (ідентифікатор поштового відправлення 515).

Відповідно до пунктів 4 та 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленої цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Зважаючи на вказані положення, суд констатує, що позивач був повідомлений про поновлення провадження у справі для розгляду клопотання про зустрічне забезпечення позову 11.06.2019.

У зв`язку з відсутністю станом на 10.06.2019 відомостей про отримання позивачем ухвали суду від 06.06.2019, неотриманням позивачем телефонограми з інформацією про час та місце судового засідання, суд ухвалив відкласти судове засідання на 04.07.2019 (враховуючи час перебування судді Рима Т.Я. у відпустці).

Про час та місце судового засідання суд повідомив позивача шляхом надсилання ухвали-виклику в судове засідання, яка була надіслана на обидві вищезазначені адреси позивача. Як вбачається з інформації, що міститься на веб-сайті публічного акціонерного товариства "Укрпошта" (том 4, а.с. 37-38), за вказаною в позовній заяві адресою позивача відділенню поштового зв`язку 18.06.2019 не вдалось вручити відправлення "з інших причин" (ідентифікатор поштового відправлення 386). Щодо юридичної адреси, то за такою поштове відділення 14.06.2019 також не змогло вручити поштове відправлення "з інших причин" (ідентифікатор поштового відправлення 394).

Зважаючи на неотримання позивачем ухвали-виклику в судове засідання, 02.07.2019 було здійснено дві спроби надіслати позивачеві телефонограму із зазначенням дати та часу судового засідання. Однак, телефонограму позивач також не отримав. Зокрема, о 15:57 год. абонент за номером мобільного телефону позивача (зазначений ним у позовній заяві) не відповідаючи на телефонний дзвінок працівника суду, передчасно закінчив виклик (том 4, а.с. 40). О 16:04 год. працівник суду спробував відправити телефонограму з іншого службового номеру. Абонент за номером мобільного телефону позивача відповів на вказаний телефонний дзвінок, однак після зазначення працівником суду найменування позивача, абонент передчасно закінчив розмову, не вислухавши змісту телефонограми (том 4, а.с. 41).

Суд 03.07.2019 о 10:21 год. надіслав ухвалу-виклик в судове засідання на електронну адресу позивача, зазначену ним у позовній заяві (том 4, а.с. 42).

З огляду на вищевказане, суд вчинив усі залежні від нього дії для належного повідомлення позивача про розгляд клопотання про зустрічне забезпечення.

Крім того, необхідно наголосити на тій обставині, що в попередніх судових засіданнях суд звертав увагу представника позивача, що очевидно існують певні труднощі з врученням поштової кореспонденції. Проте позивач наполягав саме на тих адресах, які ним були раніше зазначені та не повідомив суд про можливу зміну своєї поштової адреси.

Керівник позивача 04.07.2019 подав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з неналежним станом здоров`я керівника позивача. До заяви долучено копію виписок з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, згідно з якою керівник позивача 25.06.2019 двічі звернувся до амбулаторно-поліклінічного закладу.

Представник відповідача-1 в судовому засіданні 04.07.2019 повідомив суд, що керівник позивача був присутній цього ж дня в іншому судовому засіданні у справі № 914/2233/18.

Зважаючи на вчинення судом усіх дій з належного повідомлення позивача про розгляд клопотання про зустрічне забезпечення, сплив строків розгляду вказаного клопотання, суд ухвалив відмовити у задоволенні заяви позивача про відкладення розгляду справи.

Аргументи заявника.

Обґрунтовуючи клопотання про зустрічне забезпечення позову, відповідач зазначає, що у зв`язку із вжиттям заходів забезпечення позову шляхом заборони Львівській міській раді розпоряджатись оспорюваним майном, відповідач-1 може зазнати збитків, пов`язаних з неможливістю передати оспорювані нежитлові приміщення в оренду. На підставі Методики розрахунку орендної плати за користуванням майном територіальної громади м. Львова, Львівська міська рада розрахувала розмір орендної плати за користування оспорюваним об`єктом нерухомості, який становить 80'090,58 грн. без ПДВ за місяць. З урахуванням процесуальних строків розгляду справи в суді першої інстанції (враховуючи зупинення провадження у справі) та апеляційної інстанції, відповідач-1 вважає, що спричинення йому збитків у зв`язку із вжиттям заходів забезпечення позову триватиме до 30.09.2019. Таким чином, Львівська міська рада до закінчення розгляду справи не отримає орендних платежів на загальну суму 819'119,79 грн. з ПДВ.

Зважаючи на вказане, відповідач-1 просить вжити заходи зустрічного забезпечення позову шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду 819'119,79 грн.

Позивач не надав заперечень проти поданої заяви.

При вирішенні цього клопотання суд керувався таким.

Відповідно до частин 1-3 статті 141 Господарського процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснене шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків внаслідок вижитих для забезпечення позову заходів.

Відповідач-1 стверджує, що забезпечення позову шляхом заборони Львівській міській раді вчиняти дії, щодо розпорядження об`єктом нерухомого майна унеможливлює передачу оспорюваного об`єкта нерухомості в оренду. Зважаючи на зазначене, оскільки оспорюваний об`єкт нерухомості є комунальною власністю, суд вважає за необхідне проаналізувати процедуру передачі майна комунальної власності в оренду. Зазначене зумовлене потребою в наданні оцінки вірогідності настання збитків.

Так, організаційні відносини, пов`язані з передачею в оренду майна, що перебуває у комунальній власності регулюються Законом України "Про оренду державного та комунального майна".

Частиною 1 статті 7 Закону "Про оренду державного та комунального майна" визначено, що ініціатива щодо оренди майна може виходити від фізичних та юридичних осіб, які можуть бути орендарями відповідно до статті 6 цього Закону, пропозиція може надходити від орендодавців, зазначених у статті 5 цього Закону. Орендодавець може оголосити про передачу майна в оренду в порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з положеннями пунктів 1, 3 статті 9 Закону "Про оренду державного та комунального майна" фізичні та юридичні особи, які бажають укласти договір оренди, направляють заяву, проект договору оренди, а також інші документи згідно з переліком, що визначається Фондом державного майна України (далі - матеріали), відповідному орендодавцеві, зазначеному у статті 5 цього Закону. Органи, уповноважені управляти майном, що належить Автономній Республіці Крим або перебуває у комунальній власності, розглядають подані матеріали і протягом 15 днів після надходження матеріалів повідомляють підприємство про своє рішення (надання дозволу щодо укладення договору оренди або відмову).

Водночас, положеннями абзацу 11 частини 4 статті 9 Закону "Про оренду державного та комунального майна" встановлено, що орендодавець відмовляє в укладенні договору оренди, серед іншого, в разі, якщо прийнято рішення про приватизацію або передприватизаційну підготовку цих об`єктів.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Львівської міської ради № 2812 від 21.12.2017 "Про приватизацію способом продажу на аукціоні нежитлових приміщень на вул. Л. Українки, 15" (том 1, а.с. 72) було ухвалено приватизувати способом продажу на аукціоні нежитлові приміщення першого поверху та підвалу загальною площею 162,9 кв. м на вулиці Лесі Українки, 15.

Частиною 6 статті 12 Закону України "Про приватизацію державного то комунального майна" встановлено, що органи приватизації припиняють приватизацію об`єкта приватизації у таких випадках:

- включення об`єкта приватизації до переліку об`єктів права державної власності, що не підлягають приватизації;

- виключення об`єкта великої приватизації з переліку об`єктів, що підлягають приватизації;

- ухвалення місцевою радою рішення про скасування попереднього рішення про приватизацію відповідного об`єкта комунальної власності.

Проте суду не подано доказів того, що Львівська міська рада ухвалила рішення про скасування ухвали № 2812 від 21.12.2017 "Про приватизацію способом продажу на аукціоні нежитлових приміщень на вул. Л. Українки, 15". На веб-сайті Львівської міської ради (де опублікована вказана ухвала) відсутні відомості про скасування ухвали (режим доступу: https://www8.city-adm.lviv.ua/inteam/uhvaly.nsf/(SearchForWeb)/45D3A591FE10BE93C225820A0039B2FF?OpenDocument).

Зважаючи на вказане, відповідач-1 не може передати оспорюваний об`єкт нерухомості в оренду в силу прямої заборони такої передачі положеннями Закону України "Про оренду державного та комунального майна". Отже, вжиті Львівським апеляційним господарським судом заходи забезпечення позову не можуть спричинити відповідачеві-1 збитків щодо неможливості передачі оспорюваного об`єкта в оренду.

З огляду на вказане, підстав для застосування зустрічного забезпечення позову немає.

Оскільки підстави для зупинення провадження у справі не відпали, провадження у справі потрібно зупинити з тих же підстав, які були наведені в ухвалі від 09.04.2019.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 141, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову.

2. Зупинити провадження у справі до вирішення справи № 914/2233/18.

Ухвала набрала законної сили 04.07.2019.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та в строки, встановлені розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 08.07.2019.

Суддя Рим Т.Я.