номер провадження справи 5/111/19
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10.07.2019 Справа № 908/1487/19

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Проскурякова К.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 № б/н від 08.07.2019 (вх. № 08-08/125/19 від 09.07.2019) про вжиття заходів забезпечення позову

За позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; рік народження ІНФОРМАЦІЯ_1 )

До відповідача: Мелітопольської міської ради Запорізької області (72312, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. М. Грушевського, буд. 5; )

Третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державне підприємство "Прозорро.Продажі" (01601, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд.22; )

Третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Сучасні електронні торгові системи" (02099, м. Київ, вул. Бориспільська, буд. 9; )

про визнання дій неправомірними та скасування рішення, зобов`язання укласти договір купівлі-продажу,

Без виклику представників сторін

ВСТАНОВИВ:

В провадження Господарського суду Запорізької області перебуває справа № 908/1487/19 за позовом ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державне підприємство "Прозорро.Продажі", Товариство з обмеженою відповідальністю "Сучасні електронні торгові системи" про:

- визнання дій Мелітопольської міської ради Запорізької області щодо прийняття рішення про відмову у затвердженні протоколу електронних торгів UA-PS-2019-04-25-000021-1 від 13.05.2019 неправомірними та скасування зазначеного рішення;

- зобов`язання Мелітопольську міську раду Запорізької області затвердити протокол електронних торгів UA-PS-2019-04-25-000021-1 від 13.05.2019 та завантажити його в систему «Прозоро.Продажі»;

- зобов`язання Мелітопольську міську раду Запорізької області укласти договір купівлі-продажу за результатами електронних торгів UA-PS-2019-04-25-000021-1 від 13.05.2019 з продажу об`єкту малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 з ОСОБА_1 за умовами, передбаченими Інформаційним повідомленням про продаж на електронному аукціоні об`єкта малої приватизації - майновий комплекс, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яке затверджене протоколом робочої комісії органу приватизації Мелітопольської міської ради Запорізької області від 22.04.2019.

Ухвалою суду від 02.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/1487/19 в порядку загального позовного провадження, присвоєно справі номер провадження - 5/111/19, залучено до участі у справі в якості третіх осіб - 1 та 2, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Державне підприємство "Прозорро.Продажі" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Сучасні електронні торгові системи", підготовче засіданні призначено на 24.07.2019 об 11 год. 00 хв. з повідомленням (викликом) сторін.

09.07.2019 до Господарського суду Запорізької області від ОСОБА_1 надійшла заява № б/н від 08.07.2019 (вх. № 08-08/125/19 від 09.07.2019) про вжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно до Витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 09.07.2019 вказану заяву передано на розгляд судді Проскурякову К.В.

В обґрунтування забезпечення позову ОСОБА_1 посилається на те, що він брав участь в електронних торгах з продажу об`єкта малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , унікальний код об`єкту в системі UA-LR-SSP-2019-04-23-000001-1 (ідентифікатор аукціону UA-PS-2019-04-25-000021-1), за результатами яких ОСОБА_1 переміг, проте його фактично неправомірно дискваліфікували.

На час звернення до суду з відповідною позовною заявою, а саме - 12.06.2019 на офіційному Інтернет-ресурсі Прозорро-Продажі - https.//prosorro/sale/auction/UA-PS-2019-05-27-000033-1 були оголошені повторні торги зі зниженням початкової вартості на 50%.

Станом на 08.07.2019 вказані торги відбулися і відповідно до повідомлення на вищевказаному офіційному Інтернет-ресурсі Прозорро-Продажі, другий переможець торгів очікує опублікування протоколу.

Таким чином, станом на 08.07.2019 у об`єкта малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , унікальний код об`єкту в системі UA-LR-SSP-2019-04-23-000001-1 (ідентифікатор аукціону UA-PS-2019-04-25-000021-1) фактично є вже інший покупець - ОСОБА_2 та у випадку укладення з останнім договору купівлі-продажу, права ОСОБА_1 , як переможця перших торгів на укладення договору купівлі-продажу будуть порушені. Крім цього, існує загроза продати об`єкт приватизації за меншу вартість ніж на перших торгах, тим самим спричинив збитки бюджету міста (сума перших торгів - 1 001 000,00 грн., сума других торгів - 521 000,00 грн.) Невжиття заходів забезпечення позову унеможливить реального виконання рішення по даній справі у випадку задоволення позовних вимог, оскільки захистити його права в обраний спосіб буде неможливо. З метою припинення порушення прав та охоронюваних законом інтересів ОСОБА_1 просить суд на час розгляду справи до набрання законної сили постановленим судовим рішенням вжити заходи забезпечення позову шляхом:

- накладення арешту на об`єкт малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , унікальний код об`єкту в системі UA-LR-SSP-2019-04-23-000001-1 (ідентифікатор аукціону UA-PS-2019-05-27-000033-1), що складається з відповідних об`єктів продажу згідно доданого переліку;

- заборони Мелітопольській міській раді Запорізької області укладати договір купівлі-продажу на об`єкт малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , унікальний код об`єкту в системі UA-LR-SSP-2019-04-23-000001-1 (ідентифікатор аукціону UA-PS-2019-05-27-000033-1), що складається з відповідних об`єктів продажу згідно доданого переліку.

За змістом ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Частиною 4 статті 137 ГПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У пункті 1 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" від 26.12.2011 р. № 16 вказано, що заходи до забезпечення позову застосовуються як гарантія реального виконання рішення суду. При цьому, у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до пункту 3 вказаної постанови, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Отже, найдоцільніше вирішувати питання забезпечення позову на стадії попередньої підготовки справи до розгляду.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Як передбачає ч. 4 ст. 137 ГПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 ГПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Таким чином, аналіз приписів норм, які регулюють порядок та підстави вжиття заходів забезпечення позову, свідчить, що забезпечення позову є правом суду, що розглядає спір. Заходи по забезпеченню позову застосовується судом, виходячи з обставин справи та змісту заявлених позовних вимог. Вибір способу захисту забезпечення залежить від суті позовних вимог.

Частиною 1 ст. 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Тобто, особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову.

У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлені вимоги про:

- визнання дій Мелітопольської міської ради Запорізької області щодо прийняття рішення про відмову у затвердженні протоколу електронних торгів UA-PS-2019-04-25-000021-1 від 13.05.2019 неправомірними та скасування зазначеного рішення;

- зобов`язання Мелітопольську міську раду Запорізької області затвердити протокол електронних торгів UA-PS-2019-04-25-000021-1 від 13.05.2019 та завантажити його в систему «Прозоро.Продажі»;

- зобов`язання Мелітопольську міську раду Запорізької області укласти договір купівлі-продажу за результатами електронних торгів UA-PS-2019-04-25-000021-1 від 13.05.2019 з продажу об`єкту малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 з ОСОБА_1 за умовами, передбаченими Інформаційним повідомленням про продаж на електронному аукціоні об`єкта малої приватизації - майновий комплекс, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яке затверджене протоколом робочої комісії органу приватизації Мелітопольської міської ради Запорізької області від 22.04.2019.

З урахуванням викладеного суд зазначає, що як вбачається у позовній заяві, при первинних торгах, які відбулись 13.05.2019, ОСОБА_1 переміг в електронному аукціоні з продажу об`єкта малої приватизації зі ставкою 1 001 000,00 грн. Проте, 27.05.2019 Мелітопольською міською радою Запорізької області завантажено рішення аукціонної комісії про відмову у затвердженні протоколу щодо визначення ОСОБА_1 переможцем електронних торгів. Станом на 08.07.2019 відбулись повторні електронні торги, за наслідками яких переможець - ОСОБА_2 очікує опублікування відповідного протоколу. Таким чином, у випадку укладення з ОСОБА_2. відповідного договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, права ОСОБА_1 , як переможця перших торгів на укладення договору купівлі-продажу будуть порушені.

З огляду на викладене, суд вважає, що обраний заявником спосіб забезпечення позову співвідноситься з предметом позову, а отже існує причинний зв`язок між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Отже, суд дійшов висновку, що вказані вище обставини можуть утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення, яке буде прийнято у цій справі, а тому вжитий судом захід щодо забезпечення позову шляхом заборони Мелітопольській міській раді Запорізької області укладати договір купівлі-продажу об`єкту малої приватизації, спроможний забезпечити права та інтереси сторін у справі у разі задоволення позову.

Разом з тим суд зазначає, що ні в матеріалах справи, ні в додатках до заяви про забезпечення позову, ні на офіційному Інтернет-ресурсі Прозорро-Продажі не міститься підтвердження того, що перелічені в прохальній частині заяви об`єкти з відповідними інвентарними номерами, стосовно яких заявник просить суд заборонити відповідачу укладати договір купівлі-продажу, належать саме до об`єкта малої приватизації - майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Стосовно обраного заявником способу забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкт малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , унікальний код об`єкту в системі UA-LR-SSP-2019-04-23-000001-1 (ідентифікатор аукціону UA-PS-2019-05-27-000033-1), що складається з відповідних об`єктів продажу згідно доданого переліку суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 Цивільного кодексу України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Статтею 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1). На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна (ч. 2).

Згідно з ч.ч. 1 та 2 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Відповідно до ч. 1 ст. 320 ЦК України, власник має право використовувати своє майно для здійснення підприємницької діяльності, крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається з Інтернет-сторінки - https://prozorro.sale/auction/UA-PS-2019-05-27-000033-1, майновий комплекс, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 перебуває на праві комунальної власності Мелітопольської міської ради Запорізької області.

Таким чином, оскільки право власності на вказане майно належить Мелітопольській міській раді Запорізької області, тому накладення арешту на майно до набрання законної сили відповідного рішення у разі задоволення позову позбавить відповідача можливості володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому на праві власності майном, що не співвідноситься з предметом позову і є надмірним засобом забезпечення цього позову.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового забезпечення позову, шляхом заборони Мелітопольській міській раді Запорізької області (72312, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. М. Грушевського, буд. 5; ) до набрання чинності рішенням у цій справі укладати договір купівлі-продажу на об`єкт малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , унікальний код об`єкту в системі UA-LR-SSP-2019-04-23-000001-1 (ідентифікатор аукціону UA-PS-2019-05-27-000033-1).

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 139 ГПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ГПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Частиною 2 статті 141 ГПК України передбачено, що зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст.141 ГПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення. В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч.ч. 6, 7 ст. 141 ГПК України строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення. Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

В обґрунтування застосування заходів зустрічного забезпечення позову ОСОБА_1 зазначає, що для участі у торгах ним були сплачені гарантійні та реєстраційні внески у розмірі 51 183,60 грн. (копії квитанцій наявні в матеріалах справи № 908/1487/19), що є додатною альтернативою.

Розглянувши матеріали справи, враховуючи вартість майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та запропоновану ОСОБА_1 на електронному аукціоні ставку за придбання зазначеного майнового комплексу у розмірі 1 001 000,00 грн., на що посилається сам заявник, враховуючи строки розгляду справи в порядку загального позовного провадження, які передбачені у статті 195 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за можливе застосувати заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 50 000,00 грн. протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову, оскільки у зв`язку з вжиттям заходів забезпечення цього позову відповідач може зазнати збитки у вигляді недоотримання грошових коштів за продаж майнового комплексу.

Суд звертає увагу позивача, що згідно з ч. 8 ст. 141 ГПК України якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 141, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 № б/н від 08.07.2019 (вх. № 08-08/125/19 від 09.07.2019) про забезпечення позову задовольнити частково.

2. Заборонити Мелітопольській міській раді Запорізької області (72312, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. М. Грушевського, буд. 5; ) до набрання чинності рішенням у цій справі укладати договір купівлі-продажу на об`єкт малої приватизації, а саме майнового комплексу, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , унікальний код об`єкту в системі UA-LR-SSP-2019-04-23-000001-1 (ідентифікатор аукціону UA-PS-2019-05-27-000033-1).

3. Зобов`язати ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; рік народження ІНФОРМАЦІЯ_1) в порядку зустрічного забезпечення внести на депозитний рахунок Господарського суду Запорізької області р/р - 0295, МФО - 820172, ЄДРПОУ - 03500105, Банк отримувач: Держказначейська служба України, м. Київ) грошові кошти в розмірі 50 000 (п`ятдесят тисяч) грн. 00 коп. у десятиденний строк з дня постановлення ухвали про забезпечення позову, докази сплати (відповідні платіжні документи) надати суду у вказаний строк.

4. Оригінал ухвали направити на адресу ОСОБА_1 .

5. Копії ухвали направити на адреси Мелітопольської міської ради Запорізької області, Державного підприємства "Прозорро.Продажі" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні електронні торгові системи".

6. Дана ухвала є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та відповідно до ст. 255 ГПК України може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції.

Повний текст ухвали складено та підписано: 10.07.2019.

Строк пред`явлення даної ухвали до виконання до 10.07.2022.

Суддя К.В. Проскуряков

Відповідно до ч. 8 ст. 140 ГПК України ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 144 ГПК України ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Частиною 9 статті 141 ГПК України ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

У частині 1 статті 256 ГПК України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.