ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2019 року

м. Київ

Справа № 922/3099/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Зуєва В. А.,

здійснивши перегляд у порядку письмового провадження постанови Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2019 (судді: Гетьман Р. А., Дучал Н. М., Хачатрян В. С.) і ухвали Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 (суддя Добреля Н. С.) про повернення зустрічної позовної заяви Приватному акціонерному товариству "Харківський коксовий завод" у справі

за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод"

за позовом Акціонерного товариства "Сбербанк"

до Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - 1) Товариство з обмеженою відповідальністю "Коксотрейд", 2) Приватне акціонерне товариство "Термолайф"

про звернення стягнення на предмет застави,

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

1.1. Акціонерне товариство "Сбербанк" (далі - АТ "Сбербанк") звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" (далі - ПрАТ "Харківський коксовий завод") про звернення стягнення за договором застави №1 від 12.09.2012 та за договором застави №2 від 12.09.2012.

1.2. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.11.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання в рамках загального позовного провадження на 10.12.2018.

1.3. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 10.12.2018 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів. Підготовче засідання у справі № 922/3099/18 відкладено на 14.01.2019.

1.4. 12.12.2018 ПрАТ "Харківський коксовий завод" звернулося до Господарського суду Харківської області із зустрічним позовом. Предметом зустрічного позову є вимога про застосування судом наслідків недійсності правочинів - договору застави №1 від 12.09.2012 та договору застави №2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод" та вимога про визнання відсутності у АТ "Сбербанк" прав заставодержателя та обтяжувача за договором застави № 1 від 12.09.2012 та договором застави №2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод".

1.5. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 зустрічний позов ПрАТ "Харківський коксовий завод" повернуто заявнику.

Суд першої інстанції установив, що зустрічна позовна заява ПрАТ "Харківський коксовий завод" подана з порушенням вимог статей 174, 180 Господарського процесуального кодексу України, оскільки містить вимоги не пов`язані між собою підставою виникнення та поданими доказами, у зв`язку з чим об`єднання їх в одній позовній заяві є безпідставним.

1.6. Постановою Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2019 ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції вказав, що суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву з підстав порушення правил об`єднання позовних вимог, дійшов обґрунтованого висновку про те, що вимоги не є такими, що пов`язані підставами виникнення, оскільки друга вимога не є похідною від основної. У зв`язку з цим, суд апеляційної інстанції вказав про правильне застосування пункту 2 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України судом першої інстанції.

2. Короткий зміст вимог касаційної скарги та заперечень на неї

2.1. Не погоджуючись із постановою Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2019 і ухвалою Господарського суду Харківської області від 17.12.2018, до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду звернулося ПрАТ "Харківський коксовий завод" з касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2019 і ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 у справі № 922/3099/18, в якій просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2019 і ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.12.2018, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

2.2. У касаційній скарзі ПрАТ "Харківський коксовий завод" зазначає, що судами попередніх інстанцій порушено норми процесуального права, зокрема статті 42, 46, 180 Господарського процесуального кодексу України. На думку скаржника, зустрічний позов пов`язаний із первісним, а тому при зверненні до суду із позовною заявою не було порушено правила об`єднання позовних вимог в одній позовній заяві.

2.3. АТ "Сбербанк" надало відзив на касаційну скаргу ПрАТ "Харківський коксовий завод", в якому зазначило про те, що судові рішення щодо повернення зустрічного позову ПрАТ "Харківський коксовий завод" є законними та такими, що прийняті судами з дотриманням норм процесуального права, а касаційна скарга відповідача є безпідставною та необґрунтованою.

2.4. У відзиві АТ "Сбербанк" зазначає, що ані предмет, ані підстави позову про звернення стягнення на предмет застави не стосуються предмету спору за позовом ПрАТ "Харківський коксовий завод", оскільки предметом спору за позовом ПрАТ "Харківський коксовий завод" є вимога про застосування наслідків недійсності до договорів застави шляхом визнання відсутнім у АТ "Сбербанк" прав заставодержателя та обтяжувача. Наголошує на тому, що вимоги заявлені ПрАТ "Харківський коксовий завод" у позові, не пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, оскільки визнання відсутності прав заставодержателя не є похідною вимогою від вимоги про застосування наслідків нікчемності правочинів. Крім того, АТ "Сбербанк" зазначено, що у Господарському суді Харківської області перебувають справи № 922/2844/16 та № 922/3019/16 за позовами ПрАТ "Харківський коксовий завод" до АТ "Сбербанк" про визнання недійсними договору застави №1 від 13.09.2012 та договору застави № 2 від 13.09.2012 з підстав недотримання вимог закону про нотаріальне посвідчення договорів. На думку АТ "Сбербанк", подання зустрічного позову у цій справі та свідоме замовчування ПрАТ "Харківський коксовий завод" про наявність справ № 922/2844/16 та № 922/3019/16 свідчить про зловживання ПрАТ "Харківський коксовий завод" процесуальними правами.

3. Розгляд касаційної скарги та встановлені судами обставини.

3.1. Переглянувши оскаржувані у справі постанову та ухвалу, дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи та заперечення на неї, перевіривши наявні матеріали справи щодо правильності застосування господарськими судами норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

3.2. Судами встановлено, що предметом первісного позову є звернення стягнення за договором застави №1 від 12.09.2012 та за договором застави № 2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод".

Предметом зустрічного позову є застосування наслідків недійсності правочинів - договору застави № 1 від 12.09.2012 та договору застави № 2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод"; визнання відсутності у АТ "Сбербанк" прав заставодержателя та обтяжувача за договором застави № 1 від 12.09.2012 та договором застави №2 від 12.09.2012, укладеними між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод".

4. Позиція Верховного Суду

4.1. Відповідно до частини 1 статті 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

4.2. Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який є одночасно способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

4.3. Відповідно частин 1-2 статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

4.4. Як вбачається з зустрічної позовної заяви, ПрАТ "Харківський коксовий завод" звернулося до АТ "Сбербанк" з такими вимогами: 1) про застосування наслідків недійсності нікчемних: договору застави №1 від 12.09.2012 і договору застави №2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод"; 2) визнання відсутності у АТ "Сбербанк" прав заставодержателя та обтяжувача за договором застави №1 від 12.09.2012 та договору застави №2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод".

4.5. Підставою для звернення з зустрічним позовом є недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення двох договорів застави та, у зв`язку з нікчемністю договорів, відсутність у АТ "Сбербанк" прав заставодержателя та обтяжувача за договором застави №1 від 12.09.2012 та договору застави №2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод" .

4.6. ПрАТ "Харківський коксовий завод", заявляючи позовну вимогу про визнання відсутності у АТ "Сбербанк" прав заставодержателя та обтяжувача за договором застави №1 від 12.09.2012 та договору застави №2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод", обґрунтовує їх тим, що право заставодержателя АТ "Сбербанк" не виникло в силу нікчемності укладених договорів.

4.7. Отже, заявлена у зустрічному позові ПрАТ "Харківський коксовий завод" вимога про визнання відсутності у АТ "Сбербанк" прав заставодержателя та обтяжувача за договором застави №1 від 12.09.2012 та договору застави №2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод", нерозривно пов`язана з основною вимогою - щодо застосування наслідків недійсності нікчемних правочинів: договору застави №1 від 12.09.2012 і договору застави №2 від 12.09.2012, укладених між АТ "Сбербанк" та ПрАТ "Харківський коксовий завод", і є похідною від неї. Адже підставою для виникнення, зміни і припинення прав і обов`язків сторін за договором застави згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11, частиною 1 статті 574 Цивільного кодексу України, є договір застави.

4.8. Таким чином, у зустрічній позовній заяві ПрАТ "Харківський коксовий завод" об`єднано основну і похідну вимоги, що відповідає положенню частини 1 статті 173 ГПК України. Крім того, такі вимоги між собою також нерозривно пов`язані підставою виникнення і поданими доказами.

4.9. Оскільки первісний позов у справі заявлено АТ "Сбербанк" до ПрАТ "Харківський коксовий завод" про звернення стягнення за договором застави №1 від 12.09.2012 та за договором застави №2 від 12.09.2012, то задоволення зустрічного може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, що згідно з частиною 2 статті 180 ГПК України є підставою для їх спільного розгляду.

4.10. З урахуванням викладеного, колегія суддів касаційного суду не погоджується з висновками судів попередніх інстанцій та вважає, що постанова Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2019 і ухвала Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 про повернення зустрічної позовної заяви Приватному акціонерному товариству "Харківський коксовий завод" прийняті з порушенням норм процесуального права, а тому підлягають скасуванню.

5. Висновки Верховного Суду

5.1. Згідно зі статтею 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

5.2. За змістом частини 3 статті 304 Господарського процесуального кодексу України касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанції розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

Суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду (пункт 2 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України).

5.3. Згідно з частиною 6 статті 310 цього Кодексу підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

6. Розподіл судових витрат

6.1. Враховуючи положення частини 14 статті 129 ГПК України, розподіл судових витрат судом касаційної інстанції не здійснюється, оскільки у цьому випадку суд касаційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення.

Керуючись статтями 300, 301, 304, пунктом 2 частини 1 статті 308, статтями 310, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" задовольнити.

2. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2019 і ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 у справі № 922/3099/18 скасувати, а справу направити до Господарського суду Харківської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

В. А. Зуєв