УХВАЛА

27 червня 2019 року

м. Київ

Справа № 922/538/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Случа О.В. - головуючого (доповідача), Волковицької Н.О., Могил С.К.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Заступника прокурора Харківської області

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.03.2019 (суддя Новікова Н.А.)

та на постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019 (головуючий суддя Сіверін В.І., судді Терещенко О.І., Дучал Н.М.)

у справі № 905/538/19

за позовом Заступника керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області

до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, Фізичної особи ОСОБА_1 та Фермерського господарства «Ранг»

про визнання недійсним договору, скасування наказу, скасування реєстрації та повернення ділянки,

В С Т А Н О В И В:

04.03.2019 ухвалою Господарського суду Харківської області, залишеною без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019, відмовлено у відкритті провадження у справі № 922/538/19.

22.05.2019 Заступник прокурора Харківської області надіслав через Східний апеляційний господарський суд до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.03.2019 та на постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019 у справі № 922/538/19.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 18.06.2019 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О.В.- головуючий (доповідач), Волковицька Н.О., Могил С.К.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимог статей 288, 290 Господарського процесуального кодексу України, Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Згідно зі статтею 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення, учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, скаржник оскаржує постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019, повний текст якої складений 25.04.2019, тобто останній день оскарження за приписами частини першої статті 288 Господарського процесуального кодексу України припадає на 15.05.2019, натомість касаційну скаргу скаржником надіслано до суду лише 22.05.2019.

У тексті касаційної скарги скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Господарського суду Харківської області від 04.03.2019 та постанови Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019 де зазначає, що копію оскаржуваної постанови скаржник отримав лише 02.05.2019, проте до касаційної скарги не додано доказів з датою отримання повного тексту постанови апеляційної інстанції.

Розглянувши заяву про поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Скаржником в порушення вимог пункту 1 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до матеріалів касаційної скарги не додано доказів, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції.

Частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на ухвалу суду сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 установлено в розмірі 1 921 грн.

Як вбачається з касаційної скарги, скаржник оскаржує ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.03.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019 у справі № 922/538/19, просить скасувати ухвалу місцевого господарського суду та постанову апеляційної інстанції, а справу передати на розгляд до Господарського суду Харківської області.

Отже, виходячи з приписів Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання цієї касаційної скарги мав бути сплачений в розмірі 1 921 грн.

Проте, скаржником до матеріалів касаційної скарги не додано доказів сплати судового збору у відповідному порядку і розмірі, не зазначено підстав для звільнення скаржника від сплати судового збору, як і не додано документів, що підтверджують підстави звільнення скаржника від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, у зв`язку з відсутністю в матеріалах касаційної скарги документів, що підтверджують сплату судового збору, скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги та подати до суду документ на підтвердження сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, касаційна скарга Заступника прокурора Харківської області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.03.2019 та на постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019 у справі № 922/538/19 підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, а саме - заявнику касаційної скарги необхідно навести підстави для поновлення строку на касаційне оскарження з долученням належних доказів отримання копії оскаржуваної постанови (копія конверта, довідка органу зв`язку) та надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у сумі 1 921 грн, у строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 3, 174, 234, 287-291, 292 ГПК України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними наведені Заступником прокурора Харківської області підстави для поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.03.2019 та на постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019 у справі № 922/538/19.

2. Касаційну скаргу Заступника прокурора Харківської області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.03.2019 та на постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2019 у справі № 922/538/19 залишити без руху.

3. Надати Заступнику прокурора Харківської області строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали касаційна скарга буде повернута заявникові або у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Случ О.В.

Судді Волковицька Н.О.

Могил С.К.