ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

26.06.2019м. ДніпроСправа № 904/2627/19

Суддя Рудь І.А. , розглянувши матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства "ІнтерМікро Дельта, Інк", м. Запоріжжя

до Приватного акціонерного товариства "Дніпрополімермаш", м. Дніпро

про стягнення заборгованості в сумі 277 161 грн. 35 коп. за договором підряду від 27.02.2013 № 5/78/13/05

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "ІнтерМікро Дельта, Інк" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою від 18.06.2019 № б/н, в якій просить суд стягнути з Приватного акціонерного товариства "Дніпрополімермаш" заборгованість у загальному розмірі 277 161 грн. 35 коп., відповідно до умов договору підряду від 27.02.2013 № 5/78/13/05.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх договірних зобов`язань в частині своєчасної оплати поставленого позивачем товару.

Одночасно із позовом, позивачем до суду подано клопотання від 18.06.2019 про відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

Дослідивши подану позовну заяву, господарський суд вважає, що вона підлягає поверненню позивачу без розгляду, виходячи з наступного.

За приписами ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Виходячи з вищевказаної норми закону, позовна заява має містити підпис позивача або його представника. При цьому, позовна заява має бути підписана власноручно, відтворення підпису за допомогою факсиміле або інших технічних засобів не допускається. А з урахуванням ч. 8 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України позовна заява може містити електронний цифровий підпис, прирівняний до власноручного підпису, відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

Натомість, подана до суду позовна заява не містить власноручного підпису чи електронного цифрового підпису ліквідатора Приватного акціонерного товариства "ІнтерМікро Дельта, Інк" Новикова М.В., на ній проставлений факсиміле. Належних та допустимих доказів на підтвердження використання факсиміле на підприємстві позивачем до суду не надано.

Суд зазначає, що оскільки процесуальним законодавством не передбачено інших способів звернення до суду, окрім особистого звернення заявника та підписання заяви уповноваженою особою, то подання заяв з використанням факсимільного відтворення підпису певної особи, який є фактично штампом із зображенням певного підпису фізичної особи, не відповідає вимогам ч. 2 ст. 4, ст. 46, ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України та не може бути доказом волевиявлення певної особи на підписання документа.

Наявність на позовній заяві факсимільного підпису означає, що вона не підписана особою, яка має право її підписувати (аналогічна позиція також викладена в ухвалах Верховного Суду від 22.01.2018 у справі №922/1902/17 та від 26.01.2018 у справі №922/1743/17, від 26.06.2018 у справі № 922/4478/16).

Таким чином, у суду відсутні підстави вважити, що подана позовна заява підписана позивачем чи його повноважним представником.

Водночас, господарський суд констатує, що матеріали поданої позовної заяви також не містять доказів на підтвердження повноважень ліквідатора Приватного акціонерного товариства " ІнтерМікро Дельта , Інк" Новикова М.В.

Ухвала Господарського суду Запорізької області від 04.09.2018 у справі № 908/6183/15, якою арбітражного керуючого Новикова М.В. призначено ліквідатором підприємства позивача до позовної заяви не додана, що підтверджується також актом канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області від 21.06.2019 № 434/19.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, зокрема, рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За приписами ч. 6 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Виходячи з викладеного, позовна заява з доданими матеріалами підлягає поверненню без розгляду.

У зв`язку із встановленими судом підставами для повернення поданої позовної заяви ПрАТ "ІнтерМікро Дельта, Інк", клопотання позивача про відстрочення та розстрочення сплати судового збору судом не розглядалося.

Відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ч. 2 ст. 162, п. 1 ч. 5, ч. 6 ст. 174, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Повернути подану позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Додаток (позивачу): позовна заява від 18.06.2019 з додатками на 10 арк., клопотання від 18.06.2019 про відстрочення та розстрочення сплати судового збору; опис вкладення у цінний лист на ім`я Господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2019; поштовий конверт; акт Господарського суду Дніпропетровської області від 21.06.2019 № 434/19

Ухвала набирає законної сили у відповідності до ст.235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у порядку та строки, встановлені ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.А. Рудь