ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"26" червня 2019 р. Справа № 911/3554/17

За кредиторською заявою Головного управління ДФС у м. Києві

у справі № 911/3554/17

за заявою Акціонерного товариства «ВТБ Банк»

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет»

про банкрутство

Суддя Лутак Т.В.

Без виклику представників учасників судового провадження

Обставини справи:

У провадженні господарського суду Київської області знаходиться справа № 911/3554/17 за заявою Акціонерного товариства «ВТБ Банк» до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет» про банкрутство.

Ухвалою господарського суду Київської області від 14.12.2017 порушено провадження у даній справі та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

З метою виявлення усіх кредиторів з вимогами за зобов`язаннями боржника, суд за допомогою автоматизованої системи «Діловодство спеціалізованого суду» 14.12.2017 здійснив офіційне оприлюднення оголошення про порушення провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет» на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України в мережі Інтернет, номер публікації якого 47904.

Ухвалою господарського суду Київської області від 25.05.2018 затверджено реєстр вимог кредиторів боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет».

Постановою господарського суду Київської області від 17.05.2019 визнано банкрутом Товариство з обмеженою відповідальністю «Вітмет» та відкрито відносно нього ліквідаційну процедуру; призначено ліквідатором банкрута - Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет» (04071, місто Київ, вулиця Нижній Вал, будинок 28, ідентифікаційний код - 24029801) арбітражного керуючого Кучака Юрія Федоровича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 149 від 18.02.2013; адреса офісу: 08133, Київська область, Києво-Святошинський район, місто Вишневе, вулиця Святоюріївська, будинок 26, офіс 48; адреса для листування: 03035 , м . Київ, а/с 9; ідентифікаційний код - ); встановлено строк в два місяці від дня офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України в мережі Інтернет для пред`явлення кредиторами вимог за зобов`язаннями боржника, визнаного банкрутом, що виникли під час проведення процедур банкрутства; зобов`язано ліквідатора банкрута протягом двох тижнів по закінченню встановленого пунктом 11 постанови строку подати на затвердження до суду реєстр вимог кредиторів банкрута.

Офіційне оприлюднення повідомлення про визнання Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет» банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури здійснено 17.05.2019 на веб-сайті Вищого господарського суду України в мережі Інтернет, номер публікації якого 59587.

У встановлений ст. 38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» строк від дня офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури до суду звернулося Головне управління ДФС у м. Києві із заявою б/н б/д (вх. № 12536/19 від 25.06.2019) про визнання грошових вимог у розмірі 43 178, 98 грн.

Суд звертає увагу, що розгляд грошових вимог кредиторів у ліквідаційній процедурі здійснюється господарським судом в тому ж порядку, що і грошових вимог, заявлених на підставі ст. 23 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» заява кредитора має містити: найменування господарського суду, до якого подається заява; ім`я або найменування боржника, його місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи та реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності); ім`я або найменування кредитора, його місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи та реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності); розмір вимог кредитора до боржника з окремим зазначенням суми неустойки (штрафу, пені); виклад обставин, які підтверджують вимоги до боржника, та їх обґрунтування; відомості про наявність заставного майна боржника, яке є забезпеченням вимог; перелік документів, які додаються до заяви. До заяви в обов`язковому порядку додаються докази сплати судового збору, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна, а також документи, які підтверджують грошові вимоги до боржника.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 10 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставку судового збору за подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про порушення справи про банкрутство, а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом встановлено 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» у 2019 році з 1 січня встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1 921, 00 грн.

Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання даної заяви про визнання грошових вимог до боржника становить 3 842, 00 грн.

Як вбачається з матеріалів заяви б/н б/д (вх. № 12536/19 від 25.06.2019), Головним управлінням ДФС у м. Києві до вказаної заяви не додано жодних документів, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Разом з тим, Головне управління ДФС у м. Києві у заяві б/н б/д (вх. № 12536/19 від 25.06.2019) просить суд відстрочити йому сплату судового збору до прийняття рішення по суті.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, перелік підстав для відстрочення сплати судового збору у відповідності до приписів вищенаведеної норми є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Проте, заявник у своїй заяві б/н б/д (вх. № 12536/19 від 25.06.2019) не зазначив жодної із підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та не надав доказів на підтвердження будь-якої із таких підстав, посилання заявника на труднощі та тривалість процедури в отриманні необхідної суми на сплату судового збору від органів Казначейства не є підставою для відстрочення сплати судового збору в розумінні норми ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З огляду на викладене та відсутність будь-яких доказів, суд не вбачає правових підстав для задоволення клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору за подання заяви про визнання грошових вимог до боржника.

Разом з тим, суд звертає увагу, що Головне управління ДФС у м. Києві не є особою, яка в силу приписів ст. 5 Закону України «Про судовий збір» має пільги щодо сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов`язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи даний принцип, а також положення ст. 5 Закону України «Про судовий збір» господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочки або розстрочки сплати судового збору, а також звільнення від сплати судового збору.

Як визначено у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28.05.1985 у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства» (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

З огляду на вищезазначене, враховуючи основні засади судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, вимога Головного управління ДФС у м. Києві про відстрочення йому сплати судового збору до прийняття рішення по суті задоволенню не підлягає.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви конкурсного кредитора здійснює перевірку її відповідності вимогам цього Закону. У разі якщо заяву конкурсного кредитора подано без дотримання вимог частини третьої статті 23 цього Закону, господарський суд письмово повідомляє заявника про недоліки заяви та строк, протягом якого він зобов`язаний їх усунути.

За таких обставин, суд вважає за необхідне зобов`язати заявника усунути виявлені недоліки заяви б/н б/д (вх. № 12536/19 від 25.06.2019) про визнання кредиторських вимог, а саме надати суду докази сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі.

Разом з тим, суд звертає увагу Головного управління ДФС у м. Києві на те, що якщо у строк встановлений судом вищезазначені недоліки не буде усунуто, заява б/н б/д (вх. № 12536/19 від 25.06.2019) разом з доданими до неї документами підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись статтями 23, 24 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» та ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Головному управлінню ДФС у м. Києві у задоволенні вимоги про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення по суті.

2. Зобов`язати Головне управління ДФС у м. Києві в строк до 11.07.2019 усунути виявлені недоліки заяви б/н б/д (вх. № 12536/19 від 25.06.2019) про визнання кредиторських вимог, а саме: надати суду докази сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі.

3. Копію даної ухвали надіслати ліквідатору банкрута та Головному управлінню ДФС у м. Києві.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ko.arbitr.gov.ua/sud5012

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 26.06.2019.

Суддя Т.В. Лутак