УХВАЛА

20 червня 2019 року

м. Київ

Справа № 925/1208/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І.В. (головуючий), Львова Б.Ю. і Селіваненка В.П.,

розглянувши матеріали касаційної скарги публічного акціонерного товариства "АЗОТ"

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 12.04.2019

за позовом акціонерного товариства "Сбербанк"

до публічного акціонерного товариства "АЗОТ"(далі - Товариство),

дочірнього підприємства "Хімік" публічного акціонерного товариства "АЗОТ"

про стягнення солідарно 2 209 725 642,61 грн,

ВСТАНОВИВ:

08.05.2019 (згідно з відміткою на поштовому конверті) Товариством подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 12.04.2019 про виправлення описки в ухвалі Північного апеляційного господарського суду від 11.04.2019 зі справи № 925/1208/18.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.04.2019 у справі № 925/1208/18 було виправлено описку, допущену у вступній частині ухвали Північного апеляційного господарського суду від 11.04.2019 у справі № 925/1208/18, в частині зазначення найменування особи, яка звернулась з апеляційною скаргою, та дати оскаржуваної ухвали господарського суду Черкаської області.

Звертаючись із касаційною скаргою, Товариство посилається на те, що судом апеляційної інстанції постановлено оскаржувану ухвалу від 12.04.2019 без повідомлення учасників справи про дату та час судового засідання, що є порушенням приписів частини другої статті 243 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). Окрім того, Товариство зазначає, що на порушення вимог пункту 6 частини четвертої статті 234 ГПК України ухвала від 12.04.2019 не містить інформації, щодо строку і порядку набрання нею законної сили та її оскарження.

Дослідивши матеріали справи та доводи касаційної скарги, колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження у справі, виходячи з такого.

Приписами статті 242 ГПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Отже, питання про внесення виправлень, відповідно до частини другої статті 243 ГПК України, вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначає, що розгляд заяви про виправлення описки у судовому рішенні без повідомлення учасників справи є правом суду, а не його обов`язком, а тому порушень приписів частини другої статті 243 ГПК України колегією суддів в даному випадку не вбачається.

При цьому незазначення в ухвалі суду відомостей, визначених ГПК України, щодо строку та порядку її оскарження не є підставою для скасування такої ухвали.

Виходячи з наведеного, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження у справі № 925/1208/18 за касаційною скаргою Товариства на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 12.04.2019, оскільки у даній справі правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Відповідно до пункту 2 абзацу першого частини другої статті 293 ГПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.10.1996 "Справа "Леваж Престасьон Сервіс проти Франції" (Levages Prestations Services v. France, заява № 21920/93, пункт 48) вказано, що зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, роль якого обмежено перевіркою правильності застосування норм закону, процесуальні процедури у такому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється після його розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

В контексті викладеного Суд вважає за необхідне зазначити, що Рекомендацією № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року державам-членам рекомендовано вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини "с" статті 7 Рекомендації, скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися щодо тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 234, 243, 293 ГПК України, Касаційний господарський суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою публічного акціонерного товариства "АЗОТ" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 12.04.2019 зі справи № 925/1208/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Булгакова

Суддя Б. Львов

Суддя В. Селіваненко