ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2019 Справа № 917/2052/17

м. Полтава

За позовом Комунального підприємства "Теплоенерго", вул. Софіївська, 68, м. Кременчук, Полтавська область, 39600

до Акціонерного товариства "Полтаваобленерго", вул. Старий Поділ, 5, м. Полтава, 36022

про визнання недійсним та скасування рішення

Суддя Господарського суду Полтавської області Семчук О.С.

Секретар судового засідання Лепій О.В.

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Лещенко Г.Т. (довіреність № 10-74/6379 від 19.04.19).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство "Теплоенерго" звернулося до Господарського суду Полтавської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Полтаваобленерго" про визнання недійсним та скасування рішення комісії Кременчуцької філії Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго», оформленого протоколом № 00002806 від 26.10.2017 в частині стягнення з Комунального підприємства «Теплоенерго» суми у розмірі 347174,67 грн.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 11.12.2017 порушено провадження у справі, розгляд якої призначено на 16.01.18.

У зв`язку із набранням законної сили новою редакцією Господарського процесуального кодексу України, викладеною у розділі І Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017. N 2147-VIII (далі - ГПК України), ухвалою від 16.01.2018 суд постановив розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі відкладено на 14.02.2018.

14.02.2018. судом оголошено перерву в підготовчому засіданні до 15.03.2018.

15.03.2018 суд за клопотанням позивача продовжив строк підготовчого провадження по справі на 30 днів та оголосив перерву в підготовчому засіданні до 20.03.2018.

Ухвалою від 20.03.2018 суд за клопотанням позивача призначив судову трасологічну експертизу у справі та зупинив провадження у справі до закінчення проведення судової експертизи та отримання судом висновку експерта.

Ухвалою від 17.04.2019, у зв`язку із надходженням до суду висновку експерта, судом поновлено провадження у справі № 917/2052/17 та призначено підготовче засідання на 15.05.2019.

Ухвалою від 15.05.2019 суд замінив назву відповідача на Акціонерне товариство "Полтаваобленерго" та відклав підготовче засідання на 30.05.2019.

Ухвалою від 30.05.2019 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 13.06.2019.

Відповідач у відзиві позов заперечує, посилаючись на його необґрунтованість.

В судове засідання 13.06.2019 представник позивача не з`явився. Про час, дату та місце розгляду справи по суті позивач повідомлений належним чином, що підтверджується відповідним повідомленням про вручення поштового відправлення.

В судовому засіданні 13.06.2019 представник відповідача позов заперечує.

Суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення на підставі ч. 1 ст. 240 ГПК України та повідомив дату виготовлення повного тексту рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представника відповідача, суд, -

ВСТАНОВИВ:

31.07.2007 між споживачем Комунальним підприємством "Теплоенерго" (далі - КП "Теплоенерго"/ позивач) та постачальником Відкритим акціонерним товариством "Полтаваобленерго", яке пізніше було перейменовано у Публічне акціонерне товариство "Полтаваобленерго", а потім у Акціонерне товариство "Полтаваобленерго" (далі - АТ "Полтаваобленерго"/ відповідач) укладено договір про постачання електричної енергії № 618 (далі - Договір).

Відповідно до п. 1 Договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 1681,2 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електроенергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Точка продажу електричної енергії визначена на межі балансової належності електричних мереж постачальника та споживача згідно з додатком "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін".

Відповідно до додатку № 7.5 до Договору "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" об`єктом споживача є ЦТП-57.2 в м. Кременчуці по пров. Г.Бресту.

Позивач зазначає, що 05 жовтня 2017 року працівниками Кременчуцької філії ПАТ "Полтаваобленерго" під час контрольного огляду засобів обліку електроенергії складено акт про порушення № 00002806, в якому зазначено, що позивач порушив п. 3.2., 3.3. 6.40., 10, 2.26 ПКЕЕ - пошкодження лічильника № 12791 електричної енергії (розбите скло). Акт про порушення підписаний зі сторони електоропостачальної організації інспекторами Кременчуцької філії ПАТ «Полтаваобленерго» Чинник О.С., Сидоренко А.С., майстером ОСОБА_1 .В., а зі сторони споживача - начальником дільниці енергогосподарства КП «Теплоенерго» Харечкіним В.Б. (далі - Акт, копія Акту - в матеріалах справи).

Під час проведення технічної перевірки представниками ПАТ «Полтаваобленерго» у присутності представника КП «Теплоенерго» начальника дільниці енергогосподарства Харечкіна В.Б. було замінено пошкоджений лічильник № 12791 на лічильник № 49737431. Про вилучення пошкодженого засобу обліку складено акт тимчасового збереження речового доказу б/н від 05.10.2017 та відповідно до Правил користування електричної енергії запаковано та опломбовано пломбою енергопостачальної організації.

Позивач у позовній заяві зазначає, що на момент засідання комісії з розгляду акту про порушення КП «Теплоенерго» Правил користування електричної енергії не проведено експертизу щодо пошкодженого лічильника електричної енергії № 12791, який був вилучений представниками ПАТ «Полтаваобленерго».

Комісією Кременчуцької філії ПАТ «Полтаваобленерго» по розгляду акта про порушення КП «Теплоенерго» Правил користування електричної енергії та/або умов договору складено протокол № 00002806 від 26 жовтня 2017 року, в якому здійснено розрахунок обсягу не облікованої електричної енергії за період з 11.05.2017 року по 05.10.2017 року (за 167 днів) та зроблено висновок про те, що до сплати позивачем підлягає сума в розмірі 347174,67 грн.

Позивач не погоджується з даними висновками комісії Кременчуцької філії ПАТ «Полтаваобленерго» за наступних підстав.

Так позивач зазначає, що актом технічної перевірки ПАТ «Полтаваобленерго» засобу обліку електричної енергії від 05.10.2017 за адресою м. Кременчук, провулок Г.Бресту в ЦТП 57-2 виявлено, що засіб обліку встановлено в шафі обліку, оглядове віконце закрите, шафа опломбована. Розрахунковий засіб обліку, шафа обліку не мають зовнішніх пошкоджень корпусів; ланцюги обліку - пошкоджень ізоляції, скрутки не мають, силовий кабель - пошкоджень ізоляції, скрутки не мають.

В п. п. 9, 11, 12 Акту зазначено, що температурний режим в місці встановлення лічильника відповідає вимогам ПУЕ та паспортним даним лічильника. Схема підключена вірно до технічної перевірки та після технічної перевірки. Доступу до дооблікових струмоведучих частин не має. Перевіркою також встановлено, засіб обліку № 12791 придатний до експлуатації в якості розрахункового.

Тобто зазначені в п. п. 9, 11, 12 Акту обставини, на думку позивача, свідчать про недоведеність факту порушення, оскільки відсутні будь-які ознаки втручання в роботу лічильника.

В зв`язку з цим позивач вважає дії відповідача неправомірними, не погоджується з протоколом № 00002806 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією та вважає неправомірним нарахування відповідачем 347174,67 грн. вартості недоврахованої електроенергії.

На підставі наведеного позивач просить суд скасувати рішення Публічного акціонерного товариства "Полтаваобленерго" в особі Кременчуцької філії, оформленого протоколом № 00002806 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією від 26 жовтня 2017 року.

Відповідач у відзиві позов заперечує, посилаючись на те, що факт порушення позивачем Правил користування електричною енергією фіксується Актом про порушення, який є основним доказом такого порушення.

Також відповідач спростовує твердження позивача про необхідність проведення експертизи, посилаючись на те, що у відповідності до вказаного ним п. 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, експертиза проводиться у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження. В даному випадку Акт про порушення підписано уповноваженим представником споживача без зауважень.

Крім цього відповідач звертає увагу суду на те, що представник позивача Харечкін В.Б. був присутній на засіданні комісії з розгляду акта про порушення 26 жовтня 2017 p., але факту пошкодження скла на приладі обліку електроенергії не спростовував, тому підстав для проведення експертизи не виникало.

Тобто, за переконанням відповідача у відповідності до абз. 3) п. 2.1. Методики, зафіксоване актом порушення Правил є закінченим і не потребує ніяких інших доводів та складових для застосування Методики оскільки відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії покладається на їх власників чи користувачів і спору з цього питання між сторонами немає. Належність приладу обліку підтверджується Актом технічної перевірки від 05.10.2017. Факт порушення (пошкоджено скло приладу обліку) встановлено Актом про порушення, який без заперечень підписано представником споживача.

Також відповідач в позовній заяві стверджує, що Актом технічної перевірки виявлено, що нібито оглядове віконце закрите і в якості доказу додано копію Акта технічної перевірки. Але, до позовної заяви додана копія Акту, який складався вже після заміни пошкодженого приладу обліку і усунення порушення, в той час, як в п. 5. Акту технічної перевірки, який було складено по факту виявлення порушення вказано, що оглядове скло не закрите, з чим погодився і представник позивача підписавши вказаний Акт.

Тобто, відповідач стверджує, що до моменту виявлення пошкодження скла доступ до нього був вільний. Відсутність же пошкодження пломби на шафі обліку не спростовує факту пошкодження скла. До того ж, сама шафа замовлялася та встановлювалася споживачем і можливість її зняття та повторного встановлення постачальником електричної енергії не відслідковується і не перевіряється.

Відповідач наголошує, що у відповідності до абз. 2 п. 1.2. Методики у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не 'застосовується.

На думку відповідача, обставини викладені в позовній заяві не підтверджують правомірність позовних вимог. В зв`язку з цим відповідач просить суд відмовити в позові повністю.

З метою встановлення факту не втручання в параметри приладу обліку позивач просив суд призначити судову експертизу у справі.

На клопотання позивача, щодо якого від відповідача не надійшло заперечень, суд ухвалою від 20.03.2018 призначив судову трасологічну експертизу у справі та зупинив провадження у справі до закінчення проведення судової експертизи та отримання судом висновку експерта. Проведення судової трасологічної експертизи доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експерта поставлено наступні питання:

1) чи наявні внутрішні пошкодження лічильника електричної енергії № 12791, що можуть вплинути на його роботу?

2) чи вплинуло пошкодження лічильника електричної енергії № 12791 (розбите скло) на правильність його показів та яким чином?

3) чи призвело пошкодження приладу обліку до зміни його показів?

08.04.2019 на адресу суду надійшов висновок експертів № 8298/9334 за результатами проведення судової комплексної комісійної електротехнічної та трасологічної експертизи за матеріалами справи № 917/2052/17 складений 28.02.2019.

У вказаному висновку експертами зазначено, що пошкодження (порушення цілісності) оглядового скла не впливає на достовірність фактичної спожитої енергії, однак відсутність фрагментів скла дає доступ до декадного механізму та диску лічильного механізму для втручання в роботу його облікового пристрою. При цьому питання щодо наявності внутрішніх пошкоджень лічильника електричної енергії № 12791, що можуть вплинути на його роботу, експертами не вирішувалось з причини не надання дозволу сторін на пошкодження (розкриття) лічильника СА4У-И672М, заводський номер № НОМЕР_1 .

При винесенні рішення суд виходив з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України (далі - ГК України) майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку.

Згідно ч. 1 ст. 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання.

У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням (ч. 2 ст. 237 Господарського кодексу України).

Системний аналіз положень статей 175, 235, 237 Господарського кодексу України дозволяє зробити висновок про те, що оперативно-господарські санкції до сторони господарських правовідносин можна застосувати тільки тоді, коли така сторона вчинила правопорушення у сфері господарювання, у даному випадку, в сфері електроенергетики. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Судом встановлено, що між сторонами укладено договір енергопостачання. У відповідності до ч. 1 ст. 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Пунктом 2.1 Договору сторони погодили, що під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Відповідно до п. 5 Додатку № 2 до Договору "Порядок розрахунків" споживач несе відповідальність за збереження розрахункових приладів та пломб на них.

Суд зазначає, що момент складання акту про порушення Правил користування електричною енергією та прийняття рішення про донарахування електроенергії відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, забезпеченням енергетичної безпеки України, конкуренцією та захистом прав споживачів і працівників галузі регулювалися Законом України "Про електроенергетику".

Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Згідно з частиною 5 ст. 277 Господарського кодексу України відповідальність за порушення правил користування енергією встановлюється законом.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачена відповідальність за порушення законодавства в сфері електроенергетики. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією.

На момент винесення рішення судом Правила користування електричною енергією втратили чинність на підставі Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ від 14.03.2018 № 312, проте Правила користування електричною енергією були чинними на час складання акту про порушення та на час проведення засідання комісії з розгляду такого акту, а тому учасники правовідносин мали керуватись відповідними нормами Правил користування електричною енергією.

Судом встановлено, що 05.10.2017 працівниками Кременчуцької філії ПАТ "Полтаваобленерго" під час контрольного огляду засобів обліку електроенергії на об`єкті позивача складено акт про порушення № 00002806, в якому зазначено, що позивач порушив п. 3.2., 3.3., 6.40., 10, 2.26 ПКЕЕ - пошкодження лічильника № 12791 електричної енергії (розбите скло). Акт про порушення підписаний зі сторони електоропостачальної організації інспекторами Кременчуцької філії ПАТ «Полтаваобленерго» Чинник О.С., Сидоренко А.С., майстером Мочайло Г.В., а зі сторони споживача - начальником дільниці енергогосподарства КП «Теплоенерго» Харечкіним В.Б. Вказане порушення також зафіксоване Актом технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000 В від 05.10.2017 та Актом тимчасового збереження речового доказу від 05.10.2017.

Вказані акти, підписані представником позивача Харечкіним В.Б. без зауважень.

Акт про порушення № 00002806 від 05.10.2017 (далі - Акт) був розглянутий на засіданні комісії Кременчуцької філії ПАТ «Полтаваобленерго», якою було прийнято рішення про проведення нарахування за період з 11.05.2017 по 05.10.2017 згідно з пп. 3) ч. 1 п. 2.1, п. 2.3, п. 2.4, 2.5 за формулою № 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ (далі - Методика), в сумі 337470,26 грн. плати за активну електроенергію, а також згідно п. 5.10 за формулами № № 3.1, 3.2, 3.4 Методики обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії нараховано 9704,42 грн. плати за перетікання реактивної електроенергії. Вказане рішення оформлене протоколом № 00002806 від 25.09.2018 (далі - Протокол).

Позивач вважає, що підстави нарахування відповідачем плати за активну та реактивну електричну енергію згідно Методики є безпідставним у зв`язку із недоведеністю відповідачем факту порушення, оскільки відсутні будь-які ознаки втручання в роботу лічильника.

Відповідно до п. 6.42 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачеві. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно п.п. 3 п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Пункт 2.1 Методики також передбачає, що у разі незгоди споживача з зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Суд зазначає, що позивач, як споживач, є відповідальним за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії встановлених на його території, у зв`язку з чим відповідач правомірно та обґрунтовано склав акт про порушення та нарахував до сплати 347174,67 грн. на підставі пункту 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ та п. 5.10 Методики обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії..

Розрахунок недоврахованої активної електроенергії по Акту виконано згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ. Відповідно до п. 2.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб., кВт х год), розраховується за формулою (2.5) Методики, а саме:

Wдоб. = Р х tдоб. х Кв (2.4),

де: Р - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

Р - дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі - 104,24 кВт.

Tдоб. - тривалість роботи обладнання протягом доби визначається на підставі Договору (9 год., 6 днів на тиждень).

Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів - 0,5.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначається за формулою Дпер = Дпор + Дусун (2.6), де:

- Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення;

- Дусун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Дусун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта про порушення неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Дусин визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Період нарахування по Акту про порушення ПКЕЕ становить 167 днів (з 11.05.17 -дата останнього контрольного огляду по 05.10.17 - день виявлення порушення).

Згідно п. 2.5 Методики, сума до сплати зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою обліку, на якій було виявлено порушення.

Таким чином, кількість необлікованої активної електроенергії складає 149794 кВт.год. на загальну суму 281225,22 грн. без ПДВ.

Крім цього, відповідно до ч. 2 п. 5.10 Методики обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії, затвердженої Наказом Міністерства палива та енергетики України від 17.01.2002 N 19 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.02.2002 за N 93/6381, при пошкодженні розрахункових приладів обліку реактивної електроенергії, спричиненому умисними діями споживача, зміні схем підключення приладів обліку або крадіжці електроенергії, споживання реактивної електроенергії приймається рівним активному, визначеному за розрахунковий період, а значення генерації реактивної електроенергії обчислюється згідно з пунктом 4.1.2 цієї Методики.

На підставі вказаної норми відповідачем у Протоколі здійснено розрахунок необлікованого перетікання реактивної енергії за формулами 3.1, 3.2, 3.3 Методики обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії, згідно якого встановлено, що необлікована плата за перетікання реактивної електроенергії становить 8087,01 грн. без ПДВ.

Заперечень щодо формул та порядку розрахунків необлікованої енергії від позивача не надходило. Судом перевірено здійснені відповідачем у Протоколі № 00002806 від 26.10.2017 нарахування обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за період з 11.05.2017 по 05.10.2017 та встановлено їхню правильність.

Щодо твердження позивача стосовно того, що необхідною умовою для застосування оперативно-господарської санкції за пошкодження розрахункового засобу обліку електричної енергії є встановлення факту втручання в роботу лічильника, яке призвело до зміни показників лічильника, суд зазначає, що відповідно до статті 27 Закону України "Про електроенергетику", пункту 3.3 Правил користування електричною енергією та пункту 2.1 Методики, пошкодження розрахункового засобу обліку електричної енергії є окремим порушенням Правил користування електричною енергією, виявлення якого є підставою для застосування оперативно-господарських санкцій.

Щодо зауваження позивача стосовно того, що на момент засідання комісії з розгляду акту про порушення КП «Теплоенерго» Правил користування електричної енергії не було проведено експертизу пошкодженого лічильника електричної енергії № 12791, суд зазначає, що відповідно до п. 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, експертиза проводиться у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження. Оскільки в даному випадку Акт про порушення підписано уповноваженим представником споживача без зауважень, на момент засідання комісії підстави для проведення експертизи лічильника були відсутні.

Крім цього представник позивача Харечкін В.Б. був присутній на засіданні комісії з розгляду акта про порушення 26 жовтня 2017 p., але факту пошкодження скла на приладі обліку електроенергії не спростовував.

Також суд бере до уваги висновок судової експертизи № 8298/9334 від 28.02.2019, яким встановлено, що відсутність фрагментів скла дає доступ до декадного механізму та диску лічильного механізму для втручання в роботу його облікового пристрою.

Суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення, оформлене протоколом засідання комісії № 00002806 від 26.10.2017, процедура його складання не містять таких порушень, які б спростовували його дійсність, достовірність та законність. В Акті, що розглядався, міститься достатньо необхідних даних для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу завданих збитків. Факт порушення позивачем ПРРЕЕ підтверджується належними та достатніми доказами.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсним та скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ, оформленого протоколом № 00002806 від 26.10.2017, а відповідно і підстав для задоволення позову.

Отже позов задоволенню не підлягає.

При ухваленні рішення суд керується принципом правової визначеності. Зокрема, при винесенні рішення судом врахована постанова Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31.10.2018 по справі № 908/1720/17.

Судові витрати відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України покладаються на позивача у повному обсязі.

Керуючись статтями 232-233, 237-238, 240 ГПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Відмовити у позові повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст.241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст.ст.256, 257 ГПК України). Відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 24.06.2019.

Суддя О.С. Семчук