ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" червня 2019 р.м. ХарківСправа № 922/4248/17

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Погорелова О.В.

судді: Кухар Н.М. , Прохоров С.А.

при секретарі судового засідання Федоровій К.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Харківська міська рада, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Парковий-3", м. Харків
про визнання укладеним договору
за участю представників учасників справи:

позивача - не з`явився

відповідача - не з`явився

третьої особи - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради (позивач) звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Парковий-3", в якому просив суд визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між Товариством з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у редакції, викладеній у прохальній частині позовної заяви.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідно до статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради № 804 від 09.11.2011, зі змінами внесеними рішенням №319 від 22.05.2013, відповідач зобов`язаний укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста, проте його ухилення від свого обов`язку щодо укладення такого договору є безпідставним.

Рішенням господарського суду Харківської області від 03.04.2018 в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 02.07.2018 рішення господарського суду Харківської області від 03.04.2018 скасовано, прийнято нове рішення, яким позовні вимоги задоволені частково. Визнано укладеним, з дня набрання чинності рішенням суду, договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між позивачем та відповідачем у редакції, наведеній в резолютивній частині постанови.

Постановою Верховного Суду від 31.10.2018, касаційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволено частково. Постанову Харківського апеляційного господарського суду від 02.07.2018 та рішення господарського суду Харківської області від 03.04.2018 у справі №922/4248/17 скасовано. Справу № 922/4248/17 направлено на новий розгляд до господарського суду Харківської області.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.11.2018, для розгляду справи № 922/4248/17 визначено суддю Погорелову О.В.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 22.11.2018 справа прийнята до провадження та призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначене підготовче засідання на 12.12.2018 о 10:40.

Ухвалою суду від 12.12.2018 задоволено клопотання позивача про витребування доказів у відповідача та витребувано у ТОВ "Парковий-3" зведений кошторисний розрахунок вартості будівельних робіт на підтвердження кошторисної вартості реконструкції нежитлових приміщень 3-го поверху № 3-1-:-3-38 в літ. Н-6 під житлові квартири по просп. Московському, 118 у м. Харкові; належним чином завірену копію кваліфікаційного сертифікату або ліцензії відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єкта архітектури у частині кошторисної документації, яким складений зведений кошторисний розрахунок вартості даного будівництва.

Цією ж ухвалою підготовче засідання відкладено до 09.01.2019 о 10:00.

Ухвалою суду від 09.01.2019 клопотання позивача про призначення у справі №922/4248/17 судової експертизи було задоволено та у справі призначена судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса. Провадження у справі зупинено.

Ухвалою суду від 18.04.2019 провадження у справі поновлено у зв`язку з повідомленням ХНДІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса про неможливість дати висновок експерта №1067 від 28.03.2019, в якому судовий експерт зазначив, що в зазначений день обстеження не було забезпечено, наявні дані недостатні для вирішення експертного завдання.

Ухвалою суду від 18.04.2019 справа призначена до колегіального розгляду та у справі призначене підготовче засідання на 16.05.2019 об 11:00.

Ухвалою суду від 16.05.2019, занесеною до протоколу судового засідання, підготовче провадження у справі було закрите та справа призначена до судового розгляду по сутні на 13.06.2019 об 11:10.

У судовому засіданні 13.06.2019 позивач підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

Присутній у судовому засіданні 13.06.2019 представник відповідача проти позову заперечував та просив суд відмовити в його задоволенні. Зокрема, в обґрунтування заперечень вказував на те, що в договорі не визначена конкретна інфраструктура, яка буде створена або поліпшена з визначенням строків, місцезнаходження та ціни; в договорі не встановлена відповідальність Харківської міської ради за неналежне виконання умов договору; відповідач не мав наміру забудовувати територію (розміщувати об`єкт будівництва), не подавав заяву про такий намір, не здійснював реконструкцію будь якої території та не має у власності або у користуванні земельної ділянки; позивачем не надано суду доказів того, що загальна кошторисна вартість реконструкції об`єкта не може бути визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами; позивач не є органом місцевого самоврядування відповідно до вимог Закону України Про місцеве самоврядування, укладання з ним договору суперечить вимогам ч. 5 статті 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності.

У судовому засіданні 13.06.2019 оголошена перерва до 18.06.2019 до 11:10.

Після перерви, представники учасників справи у судове засідання 18.06.2019 не з`явилися.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень та надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Оскільки представники учасників справи своїм процесуальним правом участі у судовому засіданні не скористалися, повноважних представників для участі у судовому засіданні не направили, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представників учасників справи за наявними у ній матеріалами, що містять достатньо відомостей про права і взаємовідносини сторін.

При цьому, судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд. Всі ці обставини суд враховує при розгляді справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками справи докази, суд встановив наступне.

09.11.2011 Харківською міською радою було прийнято рішення № 804, яким затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (надалі - Порядок), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладання договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Відповідно до пункту 1.3. Порядку замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком.

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (пункт 1.4. Порядку).

Відповідно до пункту 1.6. Порядку під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва, а під об`єктами будівництва будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси. Замовник будівництва є фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку (ділянки) та яка має намір здійснити будівництво або змінити об`єкт будівництва, у тому числі під час проведення будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів та фундаментів у плані об`єкта будівництва.

Як вбачається з Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до ІІІ категорії складності, зареєстрованої 28.03.2017 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за № ХК 90, Товариство з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" (відповідач) є замовником будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень 3-го поверху № 3-1-:-3-38 в літ. "Н-6" під житлові квартири по проспекту Московський, 118 в місті Харкові, код об`єкта будівництва 1122.1, ІІІ категорія складності, загальна площа об`єкту будівництва 981,74 кв.м. Даною декларацією визнано об`єкт готовим до експлуатації. Замовником за даною декларацією є ТОВ "Парковий-3".

28.04.2017 Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради направив відповідачу лист №627/0/124-17 від 27.04.2017 з вимогою звернутися до нього із заявою про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в порядку статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

19.05.2017 листом №793/0/124-17, позивач звертався до відповідача з пропозицією про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова у зв`язку з реконструкцією нежитлових приміщень 3-го поверху № 3-1-:-3-38 в літ. "Н-6" під житлові квартири по проспекту Московський, 118 в місті Харкові.

Проте, відповідачем не було надано до Департаменту економіки та комунального майна або Харківської міської ради підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього.

Відповідно до пункту 2.1.1 редакції договору, запропонованої позивачем, замовник зобов`язаний перерахувати до бюджету м. Харкова кошти у розмірі 436976,40 грн., згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова.

Відповідно до наданого позивачем розрахунку, загальна кошторисна вартість будівництва об`єкту складає 9931281,84 грн. Вказана сума розрахована позивачем виходячи з площі об`єкта - 981,74 кв.м. та опосередкованої вартості 1 кв.м. будівництва - 10116 грн., застосованої на підставі пункту 3.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804 (зі змінами).

Пункт 5.10. Порядку визначає, що спори, пов`язані з укладенням договору пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Харкова, обов`язковість яких встановлена законом, в тому числі при ухиленні від укладення договору однієї або обох сторін, вирішують в судовому порядку.

Зазначені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з позовом у даній справі, в якому він просить спонукати відповідача до укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в редакції, викладеній у позовній заяві.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.

Так, за змістом пунктів 4 та 13 статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Територія - частина земної поверхні з повітряним простором та розташованими під нею надрами у визначених межах (кордонах), що має певне географічне положення, природні та створені в результаті діяльності людей умови і ресурси.

Частиною четвертою статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

За змістом статей 2, 10 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", статей 4, 9 Закону "Про архітектурну діяльність" під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.

З аналізу частини першої статті 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" вбачається, що законодавцем визначено поняття забудови території (частина земної поверхні) як діяльність юридичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та території, будівництво об`єктив.

Отже, для цілей зазначеного Закону реконструкція існуючої забудови нерозривно пов`язана із територією, як частиною земної поверхні, на якій мають проводитися певні роботи з реконструкції будівлі.

Частина четверта статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності передбачає, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктив інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Згідно частини другої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Статтею 1 та частиною другою статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок), і саме особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, шляхом здійснення будівництва або зміни об`єкта будівництва, у тому числі під час проведення будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів та фундаментів у плані об`єкта будівництва, така особа зобов`язана взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з частиною першою статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Згідно зі статтею 144 Конституції України та статтею 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов`язковими для виконання на відповідній території.

На виконання частини першої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містив механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску .

За змісту пунктів 1.3., 1.6 Порядку замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в м. Харкові, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком. Замовником будівництва є фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку (ділянки) та яка має намір здійснити будівництво або змінити об`єкт будівництва, у тому числі під час проведення будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів та фундаментів у плані об`єкта будівництва (будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси). При цьому під будівництвом мається на увазі нове будівництво, реконструкція, реабілітація, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

До того ж, частиною четвертою статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що реконструкцію, реставрацію або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, може бути проведено за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Виходячи зі змісту зазначеної норми, суб`єкт містобудування, який здійснює будівельні роботи з реконструкції без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів, може взагалі не бути власником, або користувачем земельної ділянки.

Відповідно до частини третьої статті 10 Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" розроблення відповідної проектної документації у разі наміру здійснення нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів будівництва здійснюється за рахунок коштів таких осіб або інших джерел, не заборонених законом.

Згідно положень пункту 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45:

- будівництво - нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об`єктив будівництва;

- об`єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до п. 3.21 Державних будівельних норм "Склад та зміст проектної документації на будівництво" ДБН А.2.2-3:2014, реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбулася зміна основних техніко-економічних показників (кількість, потужність). реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучої і огороджувальної конструкції та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частини.

Отже, на замовника, який має намір щодо реконструкції існуючої забудови та територій у відповідному населеному пункті, покладено зобов`язання взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого є обов`язковим.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідно до Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої 28.03.2017 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за № ХК 90, ТОВ "Парковий-3" є замовником будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень 3-го поверху № 3-1-:-3-38 в літ. "Н-6" під житлові квартири по проспекту Московський, 118 в місті Харкові, загальна площа об`єкту будівництва 981,74 кв.м. Даною декларацією визнано об`єкт готовим до експлуатації.

Таким чином, відносно перерахованих приміщень, які входять до даних Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, відповідачем були проведені будівельні роботи з реконструкції, що є одним з видів будівництва, а відповідач, як замовник зазначених будівельних робіт, в розумінні Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виступає замовником будівництва та зобов`язаний взяти пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Водночас слід зазначити, що вищевказаний об`єкт будівництва та цілі його використання жодним чином не підпадають під об`єкти, які не залучаються до пайової участі у відповідності до частини четвертої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Із матеріалів справи вбачається, що отримавши Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, відповідач не уклав договір про пайову участь, чим ухилився від виконання обов`язку пайової участі та вжиття заходів щодо його укладання.

Матеріалами справи підтверджується, що позивачем направлялися на адресу відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Пунктом 5.6. Порядку передбачено, що замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

Однак, відповідач договір не підписав.

Таким чином, в силу положень статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" відповідач, як замовник об`єкта будівництва, був зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію, однак від виконання цього обов`язку безпідставно ухилився, що обумовлює право відповідного органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання обов`язку щодо пайової участі, в тому числі в судовому порядку.

Щодо розрахунку величини пайової участі відповідача у розвитку інфраструктури м. Харкова, суд зазначає наступне.

Частиною 6 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань для житлових будинків не може перевищувати 4 відсотків кошторисної вартості будівництва об`єкта.

Розрахункова кошторисна вартість будівництва (розрахункова вартість будівництва) це прогнозована сума грошових коштів, необхідна для його здійснення. Вона складається з базисної кошторисної вартості будівництва (базисної вартості будівництва) та коштів на компенсацію витрат, пов`язаних з ринковими умовами здійснення будівництва (Державні будівельні норми IV-16-98 частина 1).

В свою чергу відповідачем під час всього розгляду справи не було надано для розрахунку суми пайового внеску зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта, визначеного згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, та належним чином оформленого звіту експертної організації, який містить інформацію про дотримання вимог кошторисної частини проекту. Тобто, відповідачем не було надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження дійсної суми кошторисної вартості реконструкції об`єкта.

Відповідно до п.5.4 Порядку, розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

В пункті 2.1.1. спірного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова зазначено, що замовник здійснює перерахування до бюджету м. Харкова коштів у розмірі 436976,40 грн. згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова, який додається та міститься в матеріалах справи.

Частиною дев`ятою статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено істотні умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, якими є: розмір пайової участі, строк (графік) сплати пайової участі, відповідальність сторін. Крім того, невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Як вбачається з додатку до договору, для визначення розміру пайової участі позивачем було взято за основу не кошторисну вартість із зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта, який відповідачем не було надано для розрахунку суми пайового внеску, а показник опосередкованої вартості 1 кв. м. в розмірі 10116,00 грн.

Судом перевірено виконаний позивачем розрахунок загальної кошторисної вартості реконструкції об`єкта на дату введення до експлуатації об`єкта, та встановлено, що останній здійснено у відповідності до Порядку та він є арифметично правильним.

Отже, розмір пайової участі, який підлягає перерахуванню до міського бюджету, з урахуванням вимог Порядку становить 4 % від загальної кошторисної вартості реконструкції об`єкта на дату введення до експлуатації об`єкта.

При цьому, судом враховано пункт 5.5. Порядку, яким унормовано, що у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об`єкта в експлуатацію, розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4. цього Порядку, збільшується на 10 %.

За таких обставин, враховуючи відсутність доказів укладання відповідачем договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об`єкта в експлуатацію, розмір пайової участі, на підставі п. 5.5 підлягає збільшенню на 10%.

Таким чином, загальний розмір пайової участі відповідача повинен становити 436976,40 грн. ((9931281,84 грн.* 4 %) * 10%), тому, колегія суддів погоджується із висновками про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог у даній справі.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Враховуючи вищевикладені обставини та той факт, що відповідачем не надано до матеріалів справи зведеного кошторисного розрахунку вартості будівельних робіт з реконструкції зазначених приміщень та відповідач до прийняття об`єкта в експлуатацію, як встановлено вимогами ч. 8 та 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" не звернувся до позивача із зверненням про укладення договору про пайову участь з додаванням до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками, величина пайової участі у даній справі повинна розраховуватися із застосуванням опосередкованої вартості, що узгоджується з нормою визначеною абз. 2 ч. 5 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Суд зауважує, що питання законності положень пунктів 3.6 та 5.4 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804 (в редакції зі змінами та доповненнями внесеними рішенням від 22.05.2013 № 319) вимогам ч. 5 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" розглядалося в порядку адміністративного судочинства Адміністративним судом м. Києва.

За результати розгляду справи № 826/1315/17 прийнято рішення від 12.04.2018, яке набрало законної сили, про відмову у задоволені адміністративного позову про визнання протиправною бездіяльність, визнання протиправним рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804 (в редакції зі змінами та доповненнями внесеними рішенням від 22.05.2013 № 319) Про затвердження Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Даним рішенням суду, зокрема, визначено, що положеннями Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" органам місцевого самоврядування надано право у разі, якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами визначати її на основі встановлених ним нормативів для одиниці створеної потужності. При цьому критеріїв за якими органом місцевого самоврядування мають бути встановлені відповідні нормативи Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" не визначено. З огляду на зазначене суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати, що положення пунктів 3.6 та 5.4 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова затвердженого рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 9.11.2011 № 804 (в редакції зі змінами та доповненнями внесеними рішенням від 22.05.2013 № 319) суперечать Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Щодо доводів відповідача, зокрема, про те, що відповідач не є суб`єктом сплати пайового внеску, суд зазначає наступне.

Так, доводи відповідача про те, що проведена ним реконструкція частини наявної будівлі без зміни зовнішніх геометричних розмірів її фундаменту у плані та без забудови нової земельної ділянки звільняє його, як замовника від укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури, а також від перерахування коштів пайової участі, є помилковими.

Правова позиція щодо віднесення реконструкції нежитлового приміщення до окремого виду забудови та поширення дії положень Закону України Про регулювання містобудівної діяльності на замовників, які здійснюють реконструкцію приміщень наявної будівлі без забудови нової земельної ділянки, наведена у постановах Верховного Суду України від 22 березня 2017 року по справі № 3-1553гс16 (908/312/16), від 25 травня 2017 року по справі № 3-187гс17 (922/6583/15), від 12 липня 2017 року по справі № 3-729гс17 (908/6328/15), від 30 січня 2018 року по справі № 904/3110/17 та від 27 березня 2019 року по справі № 203/1530/17.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 04.06.2018 року у справі № 908/6331/15, від 26.06.2018 у справі № 903/736/17, від 18.04.2018 року у справі № 331/801/16-ц, від 07.05.2018 у справі № 908/6327/15.

Щодо доводів про те, що позивач у даній справі не є належним, слід зазначити наступне. Згідно з ч. 1. ст. 40 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності", порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, зі змінами згідно рішення від 22.05.2013 № 319, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Вказаний Порядок відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання на території м. Харкова.

Згідно з пунктом 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Відповідно до п. 4.1.16. Положення про Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, на Департамент економіки та комунального майна (далі Департамент) покладені повноваження щодо виконання роботи щодо залучення замовників будівництва до пайової участі у розвитку інфраструктури при будівництві об`єктів на території міста.

Також, відповідно до п. 2.1 Положення про Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради Департамент є юридичною особою, має право, в межах своїх повноважень, укладати від свого імені угоди з юридичними та фізичними особами, набувати майнових і особистих немайнових прав, нести обов`язки, бути позивачем, відповідачем та третьою особою у суді.

Щодо інших аргументів сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться в рішенні суду, позаяк не покладаються судом в основу цього судового рішення, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010).

Отже, враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, суд дійшов висновку, що факт невиконання відповідачем свого обов`язку щодо укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова підтверджений матеріалами справи. Відтак, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 3 статті 179 Господарського кодексу України укладення господарського договору є обов`язковим для сторін, зокрема, якщо існує пряма вказівка закону щодо обов`язковості укладення договору. Згідно статті 187 Господарського кодексу України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов`язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору. День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

Згідно до положень ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76-79, 91, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати укладеним, з дня набрання чинності рішення суду, договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між Товариством з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" () та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради () у наступній редакції:

Договір

про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова

м. Харків

Департамент економіки та комунального майна, іменований надалі "Департамент", в особі заступника міського голови - директора Департаменту економіки та комунального майна Фатєєва Михайла Івановича, що діє на підставі Положення про Департамент економіки та комунального майна, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 20.11.2015 № 7/15 "Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання" з однієї сторони, та з іншої сторони Товариство з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" () в особі _________________, що діє на підставі_______________________, іменований надалі "Замовник", на виконання Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, затвердженого рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804 (із змінами), уклали цей договір про наступне.

1. Предмет договору

1.1. Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі "Замовника" у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових приміщень 3-го поверху № 3-1-:-3-38 в літ. "Н-6" по просп. Московському, 118 у м. Харкові.

2. Обов`язки сторін

2.1. "Замовник":

2.1.1. Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 0002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) коштів у розмірі 436976,40 грн. (чотириста тридцять шість тисяч дев`ятсот сімдесят шість гривень сорок копійок), згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова, який є додатком до цього договору.

2.1.2. Сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом 10 календарних днів з дня укладання даного договору.

2.2 "Департамент":

2.2.1. На запит "Замовника" надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку по укладеним договорам про пайову участь на підставі даних Департаменту бюджету і фінансів Харківської міської ради.

3. Відповідальність сторін

3.1. У разі невиконання або неналежного виконання "Замовником" обов`язків, передбачених п. 2.1. цього договору, "Замовник" сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми не перерахованих коштів у визначений термін.

4. Час та дія договору

4.1. Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладення цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обов`язків за договором.

5. Зміна та розірвання договору.

5.1. Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

5.2. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

5.3. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у 20-денний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

5.4. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

5.5. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

6. Особливі умови

6.1. З питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України.

6.2. Умови договору можуть бути змінені або доповнені тільки з письмової згоди сторін і оформлюються додатковою угодою до договору.

6.3. У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обов`язки за цим договором переходять до правонаступників.

6.4. У разі зміни власника нерухомого майна, зазначеного в п. 1.1. договору, права та обов`язки щодо виконання умов договору переходять до нового власника.

6.5. Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні, або припиненні договору, вирішуються у судовому порядку.

6.6. Договір набирає чинності з моменту його укладання і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором.

6.7. Цей договір складений у 2-х примірниках, які мають силу оригіналу.

7. Адреса та реквізити сторін

Від "Департаменту" - Заступник міського голови - директор Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Фатєєв М.І., , 61003, м. Харків, м-н Контитуції, 7.

Від "Замовника" - Товариство з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" ___________________________________________________, , 61068, м. Харків, просп. Московський, 118.

Додаток до договору про пайову

участь у розвитку інфраструктури м. Харкова

Розрахунок

величини пайової участі ТОВ "Парковий-3" при реконструкції нежитлових приміщень 3-го поверху №3-1:3-38 в літ. "Н-6" по просп. Московському, 118 в м. Харкові

1. Коефіцієнт відповідно до розміру пайової участі 4% - 0,04

2. Загальна площа об`єкту - 981,74 кв.м.

3. Опосередкована вартість 1 кв.м. (п. 5.4 Порядку) - 10116 грн.

4. Загальна кошторисна вартість реконструкції об`єкта на дату введення до експлуатації об`єкта - 9931281,84 грн.

5. Розмір пайової участі 4% від загальної кошторисної вартості - 397251,27 грн.

6. Збільшення на 10% розміру пайової участі згідно п. 5.5 Порядку - 39725,13 грн.

7. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова (усього до сплати коштів пайової участі за договором) - 436976,40 грн.

Додаток є невід`ємною частиною до договору.".

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" (61068, м. Харків, просп. Московський, 118, ) на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, р/р 3868, Банк ГУ ДКСУ у Харківській області, МФО банку 851011, ) - 1600,00 грн. судового збору.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, з урахуванням приписів п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень ГПК України.

Позивач: Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Парковий-3" (61068, м. Харків, просп. Московський, 118, ).

Третя особа: Харківська міська рада (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ).

Повне рішення підписане 19 червня 2019 року.

Головуючий суддя Суддя Суддя О.В. Погорелова Н.М. Кухар С.А. Прохоров