УХВАЛА

12 червня 2019 року Справа № 913/322/19

м.Харків Провадження №33/913/322/19

Суддя Господарського суду Луганської області Драгнєвіч О.В., розглянувши матеріали за позовом першого заступника прокурора Луганської області, вул.Б.Ліщини, 27, м.Сєвєродонецьк Луганської області, 93408 в інтересах держави в особі позивача Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України, майдан Свободи, буд.5, Держпром, 4 під`їзд, м.Харків, 61022

до відповідача-1 Управління розвитку та утримання мережі автомобільних доріг області Луганської обласної державної адміністрації, просп.Центральний, буд.59, м.Сєвєродонецьк Луганської області, 93406

відповідача -2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Буд Компані", вул.Новікова, буд.4-К, офіс 12, м.Сєвєродонецьк Луганської області, 93400

про визнання недійсним рішення тендерного комітету та договору

в с т а н о в и в:

Перший заступник прокурора Луганської області звернувся до Господарського суду Луганської області в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України до відповідачів Управління розвитку та утримання мережі автомобільних доріг області Луганської обласної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Буд Компані" в якому просить:

- визнати недійсним рішення тендерного комітету Управління розвитку та утримання мережі автомобільних доріг області Луганської обласної державної адміністрації про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Буд Компані" переможцем процедури закупівлі, оформлене протоколом засідання тендерного комітету №5 від 25.02.2019;

- визнати недійсним договір №3/2019 від 11.03.2019, укладений між Управлінням розвитку та утримання мережі автомобільних доріг області Луганськрї області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євро-Буд Компані".

Позовні вимоги обґрунтовані допущеним відповідачем-1 порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі" під час проведення процедури публічної закупівлі, незаконне відхилення тендерної пропозиції, в подальшому укладення нікчемного правочину, що створює умови для неякісного виконання зобов`язань, порушення строків за договором, унеможливлює раціональне використання бюджетних коштів та здатне спричинити істотню шкоду інтересам держави, може призвести до необхідності проведення додаткових ремонтних робіт та додаткового витрачання бюджетних коштів.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.06.2019 справа передана на розгляд судді Драгнєвіч О.В.

Суд, розглянувши подані позовні матеріали, зазначає наступне.

Згідно з п.5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Також відповідно до ч.5 ст.162 Господарського процесуального кодексу України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. З даним приписом узгоджується вимога ч.4 ст.53 Господарського процесуального кодексу України, яка передбачає, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. Частиною 5 ст.53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Процесуальні норми щодо представництва прокурором інтересів держави в суді також містяться у ст.23 Закону України Про прокуратуру, яка передбачає, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, прокурор зазначив Північно-східний офіс Державної аудиторської служби України як орган, уповноважений державою здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зокрема контроль у сфері публічних закупівель, враховуючи Положення про Державну аудиторську службу України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016.

Обґрунтовуючи підстави представництва інтересів держави, прокурор посилається на неналежне здійснення суб`єктом своїх повноважень, зокрема виявлення порушень законодавства під час моніторингу закупівлі, однак не вжиття органом належних заходів до усунення порушень з метою захисту інтересів держави.

Суд звертає увагу прокурора на те, що в постановах від 21.12.2018 у справі №922/901/17, від 17.04.2019 у справі №923/560/18, Верховний Суд дійшов наступних висновків.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Зокрема, в позові прокурор зазначає, що 11.03.2019 в електронній системі закупівель Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області опубліковано рішення про початок моніторингу закупівлі UA-2019-01-09-00129-с.

В подальшому Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області виявлені порушення проведення відповідачем-1 процедури закупівлі, що підтверджується висновком Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області від 21.03.2019 №UA-2019-01-09-001293-с.

27.03.2019 в електронній системі закупівель замовником опубліковано повідомлення про неможливість усунення виявлених порушень (лист №1/19-283 від 26.03.2019).

Разом з тим, в порушення вимог ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу документи, на які посилається прокурор, до позовних матеріалів наразі не долучено.

Враховуючи зазначене, прокурору слід надати додатково письмові пояснення щодо:

- підстав представництва інтересів держави у даній справі саме прокурором, обґрунтувати виключність випадку для звернення з даним позовом до суду, навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом самостійно, чітко визначити в чому полягають інтереси держави, що підлягають захисту (з огляду на висновки викладені Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області в листі від 18.04.2019 за №20-12-31-17-17/160-2019 про те, що виявлені порушення не призводять до негативного впливу для бюджетів, втрати активів, недоотримання доходів державою, у зв`язку з чим рішення щодо проведення перевірки закупівлі не приймалося; проведеним моніторингом порушень ч.1 ст.37 Закону України «Про публічні закупівля» не виявлено);

- надання доказів на підтвердження не здійснення позивачем відповідних повноважень, з урахуванням висновків, наведених у вказаних вище постановах Верховного Суду, в розумінні ст.ст. 73, 76, 77 ГПК України; надати рішення Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про початок моніторингу закупівлі UA-2019-01-09-00129-с від 11.03.2019, висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області від 21.03.2019 №UA-2019-01-09-001293-с, лист відповідача-1 №1/19-283 від 26.03.2019 про неможливість усунення виявлених порушень.

Наразі подана позовна заява прокурора не містить повного викладу обставин представництва інтересів держави та відповідних доказів.

Відповідно до ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вказані недоліки позовної заяви №05/1-20015вих-19 від 04.06.2019 першого заступника прокурора Луганської області є підставою для залишення її без руху.

Керуючись ст.ст.162, 164, 174, 232, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву №05/1-20015вих-19 від 04.06.2019 першого заступника прокурора Луганської області залишити без руху.

2. Надати першому заступнику прокурора Луганської області 10 днів з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви та подання до суду заяви про усунення недоліків, в якій надати додатково письмові пояснення щодо:

- підстав представництва інтересів держави у даній справі саме прокурором, обґрунтувати виключність випадку для звернення з даним позовом до суду, навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом самостійно, чітко визначити в чому полягають інтереси держави, що підлягають захисту (з огляду на висновки викладені Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області в листі від 18.04.2019 за №20-12-31-17-17/160-2019 про те, що виявлені порушення не призводять до негативного впливу для бюджетів, втрати активів, недоотримання доходів державою, у зв`язку з чим рішення щодо проведення перевірки закупівлі не приймалося; проведеним моніторингом порушень ч.1 ст.37 Закону України «Про публічні закупівля» не виявлено);

- надання доказів на підтвердження не здійснення позивачем відповідних повноважень, з урахуванням висновків, наведених у постановах Верховного Суду від 21.12.2018 у справі №922/901/17, від 17.04.2019 у справі №923/560/18, в розумінні ст.ст. 73, 76, 77 ГПК України;

- надати рішення Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про початок моніторингу закупівлі UA-2019-01-09-00129-с від 11.03.2019, висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області від 21.03.2019 №UA-2019-01-09-001293-с, лист відповідача-1 №1/19-283 від 26.03.2019 про неможливість усунення виявлених порушень.

3. Роз`яснити першому заступнику прокурора Луганської області, що якщо заявник позову усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду (ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України); якщо заявник позову не усунув недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суд доводить до відома учасників судового процесу, що вони можуть отримувати інформацію у справі, що розглядається за офіційною вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України - https://court.gov.ua/fair/

Суддя О.В.Драгнєвіч