ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"10" червня 2019 р. Справа№ 906/1084/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Іоннікової І.А.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тищенко А.І.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Житомирської обласної державної адміністрації

на рішення господарського суду міста Києва

від 15.04.2019 (повний текст складено 25.04.2019)

у справі №906/1084/18 (суддя Головіна К.І.)

за позовом Спільного підприємства «Щорсівський гранітний кар`єр Укооппостачмашу»

до Житомирської обласної державної адміністрації

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Коростенська районна державна адміністрація Житомирської області

про визнання частково недійсним розпорядження,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду міста Києва від 15.04.2019 позовні вимоги Спільного підприємства "Щорсівський гранітний кар`єр Укооппостачмашу" до Житомирської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Коростенська районна державна адміністрація Житомирської області про визнання частково недійсним розпорядження задоволено. Визнано недійсними пункти 12 та 14 розпорядження Житомирської обласної державної адміністрації № 423 від 31.10.2018 "Про розпорядження землями державної власності несільськогосподарського призначення". Стягнуто з Житомирської обласної державної адміністрації (10014, Житомирська область, місто Житомир, майдан імені С. П. Корольова, будинок 1; ідентифікаційний код 00022489) на користь Спільного підприємства "Щорсівський гранітний кар`єр Укооппостачмашу" (04073, місто Київ, Оболонський район, вулиця Куренівська, будинок 16 б; ідентифікаційний код 01728946) судовий збір, сплачений за позов, заяву про забезпечення позову та апеляційну скаргу, у сумі 4 643 (чотири тисячі шістсот сорок три) грн. 50 коп.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Житомирська обласна державна адміністрація звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати повністю рішення господарського суду міста Києва від 15.04.2019 у справі №906/1084/18 і ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог Спільного підприємства «Щорсівський гранітний кар`єр Укооппостачмашу» до Житомирської обласної державної адміністрації.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.06.2019 апеляційну скаргу Житомирської обласної державної адміністрації передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Михальської Ю.Б., Тищенко А.І.

Відповідно до ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Колегією суддів встановлено, що до апеляційної скарги скаржником доказів сплати судового збору не додано.

Разом з тим, скаржник звернувся з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що скаржник є органом державної влади та фінансується з Державного бюджету України, та у зв`язку з обмеженим фінансуванням, сплатити судовий збір на момент подання апеляційної скарги немає можливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено наступне:

1. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З огляду на відсутність умов, визначених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», не вбачається правових підстав для задоволення клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення від сплати судового збору.

Також, як визначено у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства» (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на дату звернення з апеляційною скаргою, встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 3, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на дату звернення з апеляційною скаргою, судовий збір справляється, зокрема за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З огляду на вищевикладені приписи Закону України «Про судовий збір», сума судового збору, яка повинна бути сплачена скаржником за подання даної апеляційної скарги, становить 2643 грн. та розраховується наступним чином: 1762 грн. (сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви) * 150% (ставка судового збору при поданні апеляційної скарги) = 2643 грн.

За таких обставин, апеляційна скарга Житомирської обласної державної адміністрації на рішення господарського суду міста Києва від 15.04.2019 у справі №906/1084/18 підлягає залишенню без руху, у зв`язку з несплатою судового збору у встановленому законом розмірі та надання заявнику можливості сплатити судовий збір в розмірі 2643 грн.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Керуючись статтями 164, 174, 234, 258, 259, 260, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Житомирської обласної державної адміністрації на рішення господарського суду міста Києва від 15.04.2019 у справі №906/1084/18 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

Попередити Житомирську обласну державну адміністрацію, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя І.А. Іоннікова

Судді Ю.Б.Михальська

А.І. Тищенко