ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення заяви про забезпечення позову

"18" червня 2019 р. м. ХарківСправа № 1126з-19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Добрелі Н.С.

розглянувши матеріали заяви (вх. № 1126 від 13.06.2019 року) ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви ОСОБА_1

до Фізичної особи ОСОБА_9, м. Харків , Фізичної особи ОСОБА_3 , м. Харків , Товариства з обмеженою відповідальністю Харківський Приватний навчально-виховний комплекс "Ліцей Професіонал", м. Харків
про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до господарського суду Харківської області із заявою про забезпечення позову, в якій просить суд:

- Зупинити дію рішень позачергових загальних зборів учасників ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ХАРКІВСЬКИЙ ПРИВАТНИЙ НАВЧАЛЬНО-ВИХОВНИЙ КОМПЛЕКС "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ (, адреса: 61024 м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, буд. 22/24) про: відсторонення директора ОСОБА_4 від виконання своїх обов`язків з 07.06.2019, виключення ОСОБА_4 з кола осіб, які мають право діяти без довіреності від імені Товариства та призначення тимчасово виконуючим обов`язки директора ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ХАРКІВСЬКИЙ ПРИВАТНИЙ НАВЧАЛЬНО-ВИХОВНИЙ КОМПЛЕКС "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ () ОСОБА_5 , оформлених протоколом позачергових загальних зборів учасників ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ №07-06/19 від 07.06.2019 року, шляхом тимчасового поновлення повноважень ХАРКІВСЬКИЙ ПРИВАТНИЙ НАВЧАЛЬНО-ВИХОВНИЙ КОМПЛЕКС "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ () Будко Оксани Володимирівни як директора ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ХАРКІВСЬКИЙ ПРИВАТНИЙ НАВЧАЛЬНО- ВИХОВНИЙ КОМПЛЕКС "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ () діяти від імені та в інтересах Товариства без довіреності на час розгляду позовної заяви ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , що буде подана ними протягом 10 днів з дня вжиття заходів забезпечення;

- Заборонити державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, в тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців га громадських формувань та у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, проводити реєстраційні дії відносно ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ХАРКІВСЬКИЙ ПРИВАТНИЙ НАВЧАЛЬНО- ВИХОВНИЙ КОМПЛЕКС "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ (, адреса: 61024 м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, буд. 22/24), в тому числі щодо зміни учасників, керівника, уповноважених осіб, місцезнаходження юридичної особи, зокрема внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ХАРКІВСЬКИЙ ПРИВАТНИЙ НАВЧАЛЬНО- ВИХОВНИЙ КОМПЛЕКС "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ (), щодо відчуження (продажу, дарування, передачу в оренду, оперативне управління, іпотеку тощо) нерухомого майна Товариства, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі, та заборонити реєстрацію будь-яких змін інших відомостей.

В обґрунтування поданої заяви, заявник посилається на те, що ОСОБА_1 , та ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , є засновниками (учасниками) НВК "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" (, адреса 61024 м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, буд. 22/24) із сукупною часткою у статутному капіталі Товариства 45,09%, а саме: ОСОБА_6 - розмір частки 20 526,01 гри., що складає 0,62% статутного капіталу; ОСОБА_7 - розмір частки 700 000,00 грн., що складає 21,15% статутного капіталу; ОСОБА_8 - розмір частки 408 631,22 грн., що складає 12,35% статутного капіталу; ОСОБА_1 - розмір частки 363 227,75 грн., що складає 10,97% статутного капіталу.

Також заявник вказує, що 10.06.2019 року йому стало відомо, що ОСОБА_3 самовільно без фактичного проведення загальних зборів учасників НВК "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ", володіючи часткою у статутному капіталі Товариства у розмірі 5,37%, підробив протокол загальних зборів учасників, у якому зазначили неправдиві обставини та зафіксували рішення, які не були прийняті учасниками Товариства. Такими діями зазначеними особами було грубо порушено право учасників на участь в управлінні Товариством, обрання виконавчого органу Товариства, належне повідомлення учасників Товариства про скликання загальних зборів учасників, внесення питань до порядку денного загальних зборів, ознайомлення з документами, що стосуються порядку денного загальних зборів, права на участь у голосуванні та інші корпоративні права учасників.

Крім того, за твердженням заявника, 07 червня 2019 року повинні бути призначені загальні збори учасників НВК "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" з відповідним порядком денним, на зборах повинні бути присутні усі учасники Товариства із сукупним розміром часток в статутному капіталі 100% статутного капіталу.

Проте, як зазначає заявник, ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , не отримували повідомлень про скликання та проведення загальних зборів від 07.06.2019, участі у загальних зборах 07.06.2019 не приймали, за будь-які рішення про відсторонення директора ОСОБА_4 і призначення іншого керівника - не голосували, жодного проколу від 07.06.2019 не складали і не підписували, у зв`язку з чим вказане рішення загальних зборів від 07.06.2019 має бути визнане в судовому порядку недійсним і скасоване.

З урахуванням зазначеного, заявник має намір захистити свої порушені корпоративні права шляхом звернення до суду з позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників НВК "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" від 07.06.2019.

За твердженням заявника, предметом майбутнього позову до суду буде визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів НВК "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" від 07.06.2019 про відсторонення директора ОСОБА_4 та призначення виконуючим обов`язків директора ОСОБА_5, скасування рішення про державну реєстрацію внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відновлення повноважень директора НВК "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ" ОСОБА_4 , усунення перешкод у реалізації статутних завдань і виконання покладених обов`язків виконавчим органом Товариства.

Таким чином, заявник вказує, що ОСОБА_3 та ОСОБА_9 фактично заволоділи майном Товариства, шляхом підробки документів, що мають значні юридичні наслідки для НВК "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ". Вказані дії перешкоджають діяльності НВК "ЛІЦЕЙ ПРОФЕСІОНАЛ", завдають значних збиткам Товариству та учасникам, у зв`язку з чим заявник звернувся до суду з відповідною заявою про забезпечення позову.

Суд, розглянувши заяву про забезпечення позову, зазначає наступне.

Статтею 136 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частини 2 статті 139 Господарського процесуального кодексу України, якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (дляюридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статусучасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти. Реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспортні дані інших сторін - фізичних осіб, що не є підприємцями, вказуються у випадку, якщо вони відомі заявнику.

Окрім того, форма і зміст документів, які подаються до господарського суду, повинні відповідати вимогам, установленим чинним законодавством для цих документів.

Якщо законодавством встановлено вимоги до певних документів, то документи повинні відповідати цим вимогам.

В даному випадку заявником подається заява про забезпечення позову до подачі позову, тому застосовується частина 2 статті 139 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 5 ст. 139 ГПК України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно з частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності з пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду заяви про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову справляється судовий збір, який становить 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір перераховується в безготівковій або готівковій формі.

Відповідно до п. 3.1. Інструкції "Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті", затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22 платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Враховуючи вищенаведене, суд зазначає, що належним доказом сплати судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, які прийняли платіж, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Проте як вбачається з матеріалів заяви про забезпечення позову, заявником разом із заявою надано копію квитанції № 0.0..1. від 11.06.2019 року.

Дана копія квитанції не може бути прийнята господарським судом в якості доказів сплати судового збору, оскільки подана не в оригіналі.

Також, відповідно до частини 1 статті 139 Господарського процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Стосовно зустрічного забезпечення, заявником зазначено про те, що пропозиції щодо зустрічного забезпечення - це не вчинення заявниками як учасниками Товариства дій щодо відчуження майна Товариства, зміни складу учасників Товариства, або прийняття інших рішень, які пов`язані з внесенням змін до відомостей про Товариство з обмеженою відповідальністю Харківський приватний навчально-виховний комплекс "Ліцей Професіонал" Харківської області у ЄДР та не приймати жодних рішень стосовно майнових прав Товариства до вирішення справи по суті.

Проте вищезазначені дії не можуть бути прийняті судом, як виконання заявниками вимог п. 7 ч. 1 ст. 139 ГПК України, як пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, з огляду на наступне.

Стаття 141 Господарського процесуального кодексу України визначає, що зустрічне забезпечення спрямоване на відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. При цьому, суду надається право вимагати від заявника здійснити таке зустрічне забезпечення. Закон визначає способи зустрічного забезпечення, до яких належать:

- внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом,

- надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів,

- вчинення інших, визначених судом, дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Тобто законодавством передбачено способи зустрічного забезпечення, а саме внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом; надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших, визначених судом, дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Частиною третьою статті 141 Господарського процесуального кодексу України визначено, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Таким чином, застосування зустрічного забезпечення та визначення його конкретного розміру є прерогативою суду, який повинен, з урахуванням обставин справи, оцінити вірогідність завдання збитків відповідачу.

У той же час законодавець, урівноважуючи можливості реалізації та захисту прав сторін, на підставі принципу диспозитивності, зобов`язав особу, яка бажає забезпечити позов, запропонувати спосіб зустрічного забезпечення.

Так, Господарський процесуальний кодекс України у пункті 6 частини 1 статті 139 встановлює, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення. Зазначене вище положення закону є імперативним та не допускає подвійного тлумачення.

Отже, на заявника (позивача) покладено обов`язок надати пропозиції зустрічного забезпечення, тобто запропонувати спосіб, а суд управі визначити конкретний розмір такого способу.

Натомість у своїй заяві, заявником зазначено пропозиції зустрічного забезпечення, які не передбачені ст. 141 ГПК України.

В той час, як способи зустрічного забезпечення визначені ст. 141 ГПК України, як то внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом чи надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів, заявниками у заяві про забезпечення позову не зазначено.

Щодо способу зустрічного забезпечення, як вчинення інших, визначених судом, дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову, то визначення відповідних дій має здійснюватись саме судом з урахуванням усіх можливих ризиків понесення збитків відповідачем.

Таким чином суд зазначає, що подана заявником заява про забезпечення позову не містить пропозицій зустрічного забезпечення визначених ст. 141 ГПК України, що є порушенням пункту 6 частини 1 статті 139 ГПК України.

Також, суд звертає увагу заявника, що відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 139 ГПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити в тому числі інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 170 ГПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Заявником разом із заявою про забезпечення позову подано копії документів, які в свою чергу не засвідчені у відповідності до вимог чинного законодавства.

Статтею 91 ГПК України визначено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Крім того відповідно до приписів пункту 5.27 Державної Уніфікованої системи документації ДСТУ 4163-2003 визначено, що відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів: "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії; засвідчуватись повинна кожна сторінка документу з відтиском печатки юридичної особи.

Проте надані заявником документи, подані разом із заявою про забезпечення позову не містять дати засвідчення копій, що в свою чергу є порушенням вимог ст. 91 ГПК України.

Відповідно до частини 7 статті 140 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 139 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищенаведене та приймаючи до уваги те, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову не містить пропозицій щодо зустрічного забезпечення та копії документів, подані разом із заявою не засвідчені у відповідності до вимог чинного законодавства та останнім не надано оригіналу квитанції про сплату судового збору, суд дійшов висновку, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 139 цього Кодексу, що є наслідком про наявність правових підстав для застосування до заяви приписів частини 7 статті 140 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим, заява про забезпечення позову підлягає поверненню заявнику.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 139, 140, 141, 234, 255-257 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву про забезпечення позову повернути ОСОБА_1 з додатками на 91 аркушах.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку в порядку ст. 255,256 ГПК України.

Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/

Ухвалу підписано 18.06.2019 року.

Суддя Н.С. Добреля