ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

07 червня 2019 року Справа № 923/22/18

Суддя Господарського суду Херсонської області Литвинова В.В., розглянувши заяву Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області про відвід судді Гридасова Ю.В. (вх.№ 2/1314/19 від 06.06.2019) у справі

за позовом: Публічного акціонерного товариства "Червоний Чабан" (с. Преображенка, Каланчацького району Херсонської області)

до: Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області (смт. Мирне, Каланчацького району Херсонської області)

про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

Рішенням Господарського суду Херсонської області від 21.12.2018 року відмовлено в задоволенні позову в повному обсязі.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Червоний Чабан" в доход державного бюджету України 4856,99 грн. судового збору.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.04.2019 року апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Червоний Чабан" задоволено.

Рішення Господарського суду Херсонської області від 21 грудня 2018 року у справі № 923/22/18 скасовано.

Позов задоволено.

Визнано за Публічним акціонерним товариством "Червоний Чабан" право власності на адміністративну будівлю, площею 598,4 кв.м. за адресою: Херсонська область, Каланчацький район, село Преображенка, вулиця Шевченка, будинок 23 .

Витребувано з незаконного володіння Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області адміністративну будівлю, площею 598,4 кв.м. за адресою: Херсонська область, Каланчацький район, село Преображенка, вулиця Шевченка, будинок 23 , на користь Публічного акціонерного товариства "Червоний Чабан".

Скасовано рішення Червоночабанської сільської ради Каланчацького району Херсонської області "Про затвердження переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади Червоночабанської сільської ради" № 36 від 23.12.2015 року.

Скасовано рішення Червоночабанської сільської ради Каланчацького району Херсонської області "Про постановку на баланс будівлі сільської ради" № 19 від 18.05.2006 року.

Стягнуто з Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області на користь Публічного акціонерного товариства "Червоний Чабан" судові витрати в сумі 119 984,12 грн.

На виконання постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.04.2019 року, видано відповідний наказ.

21.05.2019 року відповідач по справі звернувся до суду із заявою, у якій просить відстрочити виконання наказу Господарського суду Херсонської області № 923/22/18 від 08.05.2019 року строком на один рік.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Литвинової В.В. та надходженням заяви про відстрочення виконання судового наказу, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями. Цим розподілом, 21.05.2019 року справу розподілено судді Гридасову Ю.В.

Ухвалою суду від 27.05.19 прийнято справу до свого провадження, прийнято заяву до розгляду, призначено розгляд заяви у судовому засіданні, з повідомленням учасників справи, на 06.06.19 о 14 годині 30 хвилин.

06.06.2019 року, до початку судового засідання, до суду надійшла заява представника Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області (відповідача у справі) від 06.06.19 про відвід судді Гридасова Ю.В. Заявник стверджує, що при розгляді даної справи суддя Гридасов Ю.В. не може брати участі і підлягає відводу, оскільки існують обставини, які викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді. Як підстава для відводу посилається на положення п.5 ст. 35 ГПК України.

Згідно частин другої та третьої статті 39 ГПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 06.06.2019 провадження по справі № 923/22/18 зупинено. Справу № 923/22/18 передано для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Господарського суду Херсонської області Литвинову В.В. для розгляду заяви про відвід судді Гридасова Ю.В. від розгляду справи № 923/22/18.

Відповідно до частини сьомої та восьмої статті 39 ГПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області про відвід судді Гридасова Ю.В., суд дійшов висновку про відмову в її задоволенні, з огляду на наступне.

За приписами ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.ч.1-3, 7-8,11 ст.39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра судді господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (рішення у справах "Морель проти Франції", пункти 45-50; "Пескадор Валеро проти Іспанії", пункт 23) або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (рішення у справі "Лука проти Румунії", пункт 40), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (рішення у справах "Ветштайн проти Швейцарії", пункт 44; "Пабла Кю проти Фінляндії", пункт 30; "Мікалефф проти Мальти", пункт 96).

У рішенні в справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49).

Стосовно об`єктивного критерію Суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі "Білуха проти України", пункт 52).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

За приписами статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ст.9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Частиною 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 09.11.2006 зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Як вбачається з поданої відповідачем заяви про відвід, заявником не наведено та не обґрунтовано наявності підстав, визначених частинами першою, другою та третьою статті 35, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України, а також не підтверджено його упередженість та необ`єктивність при розгляді даної справи.

Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області про відвід судді Гридасова Ю.В. від розгляду справи № 923/22/18.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статями 35-36, 38, 39, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області про відвід судді Гридасова Ю.В. (вх.№ 2/1314/19 від 06.06.2019) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 07.06.2019

Суддя В.В.Литвинова