ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

29.05.2019 м. Ужгород Справа № 907/770/18

Господарський суд Закарпатської області у складі: головуючого судді Ушак І.Г.

за участю секретаря судового засідання Лазар С.Л.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом прокуратури Закарпатської області, м. Ужгород в інтересах

держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівля України, м. Київ,

Західний офіс Держаудитслужби, м.Львів

до управління міського господарства Мукачівської міської ради, м. Мукачево (далі - управління, відповідач-1)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1 - товариство з обмеженою відповідальністю «СВР ТЕХНОЛОГІЯ», м. Київ (далі - товариство СВР Технологія, третя особа) та до товариства з обмеженою відповідальністю «Реглес-С.І.С » (далі - товариство Реглес, відповідач-2)

про визнання недійсним рішення тендерного комітету відповідача-1, прийняте за результатами відкритих торгів із закупівлі робіт по об`єкту будівництва «Будівництво системи водопостачання та каналізації по вул. Підгородська, ОСОБА_1 Юлія, ОСОБА_2 Олександра, Загоскіна у м. Мукачево» на суму 11569799,20 грн. (номер процедури закупівель UA-2018-09-05-002251-а), оформлене протоколом розгляду тендерної пропозиції № 63 від 25.09.2018 та про визнання недійсним договору № 8-Р від 11.10.18 укладеного відповідачами за результатами відкритих торгів із закупівлі робіт по зазначеному об`єкту

будівництва

представники :

позивач-1 - не з`явився

позивач-2 - Станкович В.І., представник за довіреністю

прокурор - Валько Д.В., прокурор відділу прокуратури Закарпатської області

відповідач-1 - Ільтьо І.І., представник за довіреністю

третя особа - не з`явився

відповідач-2 - Мартинюк Ю.П., директор, Калинич І.І., адвокат

Прокурор звернувся з даним позовом до відповідачів-1, 2, посилаючись на порушення відповідачем-1 вимог чинного законодавства при проведенні публічних торгів із закупівлі робіт по об`єкту будівництва «Будівництво системи водопостачання та каналізації по вул. Підгородська, Поневача Юлія, Павлюка Олександра, Загоскіна у м. Мукачево» (далі - об`єкт будівництва) з визначення переможця торгів. Стверджує про те, що тендерна пропозиція відповідача-2 - переможця торгів - не відповідала вимогам тендерної документації, оскільки не містила всіх необхідних документів, які підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям. Зокрема, тендерна пропозиція відповідача-2 не містила документів на підтвердження кваліфікаційного критерію - наявності досвіду виконання аналогічних договорів; подані відповідачем-2 довідки про досвід виконання аналогічних робіт містять неправдиві відомості, оскільки договір, про який йдеться у довідці укладений не відповідачем-2 як підрядником, а іншим суб`єктом господарювання (ТОВ «Омета-Карпати»),

Крім того, посилається на те, що тендерна пропозиція не містила підтвердження надання відповідачем-2 забезпечення тендерної пропозиції на суму визначену тендерною документацією зі встановленим строком дії такого забезпечення.

За наведених обставин вважає, що відповідач-1 незаконно та безпідставно визнав пропозицію відповідача-2 такою, що відповідає умовам тендерної документації, а відповідача-2 - переможцем торгів, з огляду на що належить визнати недійсним рішення тендерного комітету за результатами спірних торгів та укладений відповідачами на його підставі договір.

Вважає, що незаконні торги, пов`язані з використанням бюджетних коштів, та укладений за їх результатами договір не відповідають вимогам закону та інтересам держави, суспільному інтересу.

Прокурор, обґрунтовуючи підстави звернення до суду з даним позовом, посилається на необхідність захисту порушених інтересів держави, оскільки прийняття оспорюваного рішення та укладення оспорюваного договору всупереч приписів Закону України "Про публічні закупівлі" є порушенням законності в сфері публічних закупівель, порушує принципи добросовісної конкуренції, відкритості та прозорості, запобіганню корупційним діянням та зловживанням в частині витрачання бюджетних коштів, нераціонального та неефективного їх використання.

Позов заявлено в інтересах держави, в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та Державної аудиторської служби України (її територіальних підрозділів), які є органами, уповноваженими державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, однак, у ході вивчення прокуратурою питання додержання законності при прийнятті спірних рішення та договору встановлено, що зазначеним державними органами не здійснюється захист порушених інтересів держави у даних правовідносинах.

Представник прокуратури у ході судового розгляду наполягає на задоволенні позовних вимог, посилаючись на їх обґрунтованість документами долученими до матеріалів справи.

Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, належним чином повідомлене про дане судове провадження, не надало суду пояснень з приводу спірних відносин у даній справі та не забезпечило участі уповноваженого представника у ході судового розгляду справи.

Управління Західного офісу Державної аудиторської служби України в Закарпатській області письмовими поясненнями та усними поясненнями представника у ході судового розгляду повністю підтримало позовні вимоги прокурора з тих же підстав, що зазначені у позові.

Відповідач-1 письмовими відзивом, запереченнями та усними поясненнями уповноваженого представника у ході судового розгляду справи заперечує проти позову, вважає відсутніми підстави для здійснення прокурором представництва у суді інтересів держави, вважає також відсутніми порушення при проведенні спірних публічних закупівель, а відтак - наполягає на відмові у задоволенні позовних вимог. На обґрунтування власної позиції по суті спірних відносин посилається на те, що відповідачем-2 як учасником закупівель було надано всі документи та інформацію, яка вимагалася замовником, довідки учасника у повному обсязі містять інформацію, яка підтверджує кваліфікаційні вимоги.

Відповідач-2 письмовим відзивом та усними поясненнями представників у ході судового розгляду також заперечує проти позову прокурора з тих же підстав, що і відповідач-1. Крім того, стверджує про власну позитивну репутацію з проведення робіт, які були предметом спірних закупівель, на протязі більше ніж 10 років та надав суду додатково договори та відгуки, які передували проведенню спірного тендера.

У ході судового провадження до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1 залучено - товариство з обмеженою відповідальністю «СВР ТЕХНОЛОГІЯ», м. Київ, яке також було учасником спірних закупівель. Зазначене товариство, належним чином повідомлене про розгляд судом даної справи, участі уповноваженого представника у засіданні суду не забезпечило, письмових пояснень по суті спору не надало.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників процесу у ході судового розгляду, керуючись законом, суд дійшов висновку про задоволення позову.

При цьому суд виходив з наступного.

3 даним позовом про визнання недійсним рішення тендерного комітету відповідача-1, прийнятого за результатами відкритих торгів із закупівлі робіт по об`єкту будівництва на суму 11569799,20 грн. та про визнання недійсним договору від 11.10.18 укладеного відповідачами за результатами зазначених відкритих торгів до суду в інтересах держави звернувся прокурор.

Суд, з`ясовуючи підстави представництва прокурором інтересів держави у даній справі, керувався наступним.

За приписами ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Приписами ст. 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Аналогічно питання представництва прокурором в суді інтересів врегульовані Закон України "Про прокуратуру", відповідно до приписів ст. 23 якого прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

На обґрунтування заявлених позовних вимог прокурор посилається на те, що прийняття оспорюваного рішення та укладення оспорюваного договору всупереч норм Закону України "Про публічні закупівлі" є порушенням законності в сфері публічних закупівель, порушує принципи добросовісної конкуренції, відкритості та прозорості, запобіганню корупційним діянням та зловживанням. Підставою для звернення з даним позовом до суду прокурором зазначено порушення економічних інтересів держави в результаті прийняття оспорюваного рішення та укладення оспорюваного договору всупереч визначеному законом порядку проведення публічних закупівель. При цьому, прокурор зазначив що органи, уповноважені державою здійснювати функції контролю у сфері публічних закупівель (Міністерство економічного розвитку і торгівлі України та Держаудитслужба України), не здійснюють захист порушених інтересів держави у даних правовідносинах.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

У справі, що розглядається, прокурор обґрунтував наявність інтересів держави порушенням законності у сфері публічних закупівель в результаті прийняття оспорюваного рішення та укладення оспорюваного договору всупереч визначеному законом порядку проведення публічних закупівель.

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № З-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. З мотивувальної частини).

Можливість прокурору представляти інтереси держави за змістом ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» надається у таких випадках, які є виключними: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

У даній справі прокурор посилається на те, що захист порушених інтересів держави у спірних правовідносинах не здійснюють органи, уповноважені державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, якими є Міністерство економічного розвитку і торгівлі України та Державна аудиторська служба України (її територіальні підрозділи).

У ході судового розгляду з`ясовано, що зазначені суб`єкти владних повноважень - Міністерство економічного розвитку і торгівлі України як спеціально уповноважений орган у сфері державних закупівель (Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 459), основним завданням якого є формування та забезпечення державної політики у сфері державних закупівель та Державна аудиторська служба України як центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний фінансовий контроль за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, дотриманням законодавства про державні закупівлі (Положення про Державну аудиторську службу України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43) - не здійснювали захист порушених інтересів держави.

Про наведене свідчать матеріали справи, зокрема, лист Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 10.12.18 за № 3304-04/54046-05 на запит прокуратури Закарпатської області, за змістом якого йдеться про відсутність у Міністерства повноважень щодо здійснення контролю у сфері публічних закупівель, а також лист управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області від 7.12.18 на запит прокуратури Закарпатської області, за змістом якого йдеться про відсутність моніторингу та перевірки по зазначеній спірній закупівлі, оскільки такі не проводилися.

Отже, за таких обставин, коли органи, уповноважені державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, не здійснювали захист інтересів держави у сфері публічних закупівель, перевірка законності яких є предметом даного спору, суд дійшов висновку про підставність здійснення прокурором у даній справі представництва в суді законних інтересів держави.

Спірні відносини у даній справі з огляду на предмет та суб`єктний склад є відносинами що виникли у сфері закупівель робіт для забезпечення потреб територіальної громади, тому врегульовуються приписами Закону України «Про публічні закупівлі» (Закон), який і належить застосовувати при вирішенні даного спору.

Закон установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою Закону, як зазначено в його преамбулі, є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

У відповідності до зазначеної мети Законом встановлено (ст. 3) принципи здійснення закупівель, якими є: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Законом прописані загальні умови здійснення закупівель, зокрема: порядок оприлюднення інформації про закупівлю, створення та діяльність тендерного комітету замовника для організації та проведення процедур закупівель, власне процедури закупівлі, кваліфікаційні критерії; звіт про результати проведення процедури закупівлі.

Законом також прописані процедури відкритих торгів, серед яких: тендерна документація як документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках; забезпечення тендерної пропозиції; порядок подання тендерних пропозицій; розкриття тендерних пропозицій; розгляд та оцінка тендерних пропозицій; електронний аукціон; відхилення тендерних пропозицій; відміна замовником торгів чи визнання їх такими, що не відбулися; прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю.

Так, відповідно до приписів Закону (ст.ст. 20, 21, 22) відкриті торги є основною процедурою закупівлі, під час проведення яких тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи; для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Оголошення про проведення процедури відкритих торгів безоплатно оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону та в ньому зазначаються, зокрема, найменування та місцезнаходження замовника; назва предмета закупівлі; обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; очікувана вартість закупівлі; строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; кінцевий строк подання тендерних пропозицій; розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб- порталі Уповноваженого органу для загального доступу та повинна містити, зокрема, інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством; перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв; розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Відповідно до ст. 16 Закону замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність

працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Визначення переможця закупівлі, відповідно до ст. 30 Закону є виключним правом замовника, реалізації якого передує автоматична оцінка тендерних пропозицій електронною системою закупівель та розгляд тендерних пропозицій на відповідність тендерній документації.

Згідно ст. 28 Закону оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону; до початку проведення електронного аукціону в електронній системі закупівель автоматично розкривається інформація про ціну та перелік усіх цін пропозицій, розміщений у порядку від найнижчої до найвищої ціни без зазначення найменувань та інформації про учасників; після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною; строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції; у разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

Згідно ст. 30 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо, учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям,

установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

У ході судового розгляду встановлено, що спірні відносини у даній справі - відповідача-1 як замовника торгів та відповідача-2 як учасника торгів - виникли у зв`язку з проведенням 24.09.2018 торгів в електронній формі щодо закупівлі робіт по об`єкту будівництва «Будівництво системи водопостачання та каналізації по вул. Підгородська, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 Олександра, Загоскіна у м. Мукачево» на суму 11569799,20 грн. (номер процедури закупівель UA-2018- 09-05-002251-а) та укладенням відповідачами за їх результатами договору на виконання зазначених робіт за бюджетні кошти (далі - спірні торги).

Управлінням ( його тендерним комітетом) 05.09.18 затверджено тендерну документацію щодо проведення спірних торгів, якою, зокрема, визначено, процедуру закупівлі, інформацію про предмет закупівлі (п.п. З, 4 розділу Загальні положення), забезпечення тендерної пропозиції, кваліфікаційні критерії до учасників та їх підтвердження (п.п. 2, 5 розділу Інструкція з підготовки тендерної пропозиції, додаток 2 до тендерної документації).

Так, згідно затвердженої тендерної документації було визначено, що замовник вимагає надання учасниками забезпечення тендерної пропозиції у формі банківської гарантії; розмір забезпечення повинен становити 59643,00 грн. зі строком дії забезпечення тендерної пропозиції 120 календарних днів з дати розкриття тендерної пропозиції; разом з електронною банківською гарантією учасник надає документ, що підтверджує повноваження особи, яка підписує банківську гарантію, та ліцензію НБУ у вигляді сканованої копії з накладення ЕЦП гаранта.

Затвердженою тендерною документацією було визначено три кваліфікаційні критерії до учасників та підтвердження відповідності:

1) наявність обладнання та матеріально-технічної бази, на підтвердження чого надається довідка за встановленим зразком (1.1) про наявність обладнання та механізмів, які забезпечать виконання робіт, передбачених у тендерній документації,;

2) наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання і досвід, на підтвердження чого надається довідка за встановленим зразком (2.1), що містить інформацію про працівників, які мають необхідні знання і досвід з виконання заявлених робіт;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів, на підтвердження чого надається довідка за встановленим зразком (3.1), що містить інформацію про досвід виконання аналогічних робіт як переможця тендерних торгів; на підтвердження інформації зазначеної у п. 3.1, подаються договори про виконання аналогічних робіт (копії) та копії листів-відгуків від контрагентів за такими договорами із зазначенням якості виконання цих робіт. При цьому аналогічними договорами відповідно до умов тендерної документації є договори щодо виконання тих робіт, які є предметом закупівлі або інших робіт з найбільш схожими характеристиками чи призначенням.

Затвердженою тендерною документацією визначено також перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв, відхилення тендерних пропозицій (п.п. 1, 3 розділу Оцінка тендерної пропозиції), визначення результатів торгів, в тому числі відміну замовником торгів чи визнання їх такими, що не відбулися (розділ Результати торгів та укладання договору про закупівлю).

Так, відповідно до тендерної документації оцінка тендерних пропозицій здійснюється на основі єдиного критерію - «Ціна» та проводиться автоматично

електронною системою закупівель на підставі зазначеного критерію шляхом застосування електронного аукціону.

Після оцінки тендерних пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого визначена найбільш економічно вигідною. У разі відхилення тендерної пропозиції, замовник розглядає наступну, що вважається найбільш економічно вигідною

Відхилення тендерних пропозицій здійснюється у разі, якщо учасник:

не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі»;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Матеріалами справи доведено та не заперечується ніким з учасників провадження, що згідно звіту про проведення процедури спірної закупівлі у такій прийняли участь два учасники - ТОВ Реглес - відповідач-2 у даній справі - із ціною пропозиції до початку аукціону та після закінчення відповідно - 115629799,82 грн. та 11569799,20 грн. та ТОВ «СВР Технологія» - третя особа у даній справі - із ціною пропозиції - 11713848,06 грн. та 11585751,50 грн.

Розгляд тендерних пропозицій, визнання учасника-переможця відкритих торгів оформлено протоколом № 63 від 25.09.18 тендерного комітету управління. За змістом зазначеного протоколу тендерний комітет, заслухавши голову комітету з інформацією про те, що електронною системо найбільш економічно вигідною визнана тендерна пропозиція ТОВ Реглес, і, розглянувши яку, комітет дійшов висновку про відповідність її умовам тендерної документації, відтак - вирішив визнати переможцем торгів по закупівлі робіт ТОВ Реглес, з яким після завершення періоду оскарження - укласти договір.

11.10.18 відповідачі у даній справі - управління як замовник та товариство Реглес як підрядник - за результатами торгів уклали на суму 11569799,20 грн. договір № 8-р, що є предметом визнання недійсним у справі.

Однак, як встановлено у ході судового розгляду справи товариством Реглес до тендерної пропозиції на предмет закупівлі вартістю 11569799,50 грн. було додано дві довідки без номеру та дати «...про інформацію про досвід виконання аналогічних договорів», за змістом яких підтверджено про наявність у ТОВ Реглес «...досвіду виконання аналогічних договорів з виконання заявлених робіт, які є предметом закупівлі» та в одній із них зазначено як аналогічний договір № 28Р/2 від 19.12.2017р. з предметом - будівництво ділянки водопроводу по вул. Кооперативна до існуючої камери по вул.. Т.Масарика (закольцовка) у м. Мукачево - та із зазначенням замовника, якому виконувалися аналогічні роботи; а в іншій - зазначено як аналогічні договір № 12 від 27.12.16 щодо реконструкції системи водопостачання, каналізації та санвузлів ЗОШ № 2 по вул. Ак.Павлова, 14 у м.Мукачево та договір № 5 від 28.07.16 щодо реконструкції системи водопостачання, каналізації та санвузлів ЗОШ № 20 по вул.Пушкіна, 17/1 у м.Мукачево

Власне договорів до тендерної пропозиції ТОВ Реглес не додав, як не додав і відгуків контрагентів. Тобто, тендерна пропозиція ТОВ Реглес не відповідала вимогам тендерної документації, оскільки не містила всіх необхідних документів, які підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, зокрема, щодо наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Крім того, ТОВ Реглес як забезпечення тендерної пропозиції подано тендерному комітету Банківську гарантію № G0818/1914 щодо відкритих торгів UA-2018-08-15-001583-b, тобто щодо інших торгів, а не спірних у даній справі та дійсну до 29.12.18 включно, що є менше 120 днів з дати розкриття тендерної пропозиції. За наведеного не може вважатися виконаними приписи Закону та умови тендерної документації спірних торгів щодо забезпечення учасником тендерної пропозиції.

Наведені обставини - не відповідність тендерної пропозиції кваліфікаційним критеріям, встановленим ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі», та ненадання забезпечення тендерної пропозиції, яке вимагалося замовником - за змістом наведеної вище ст. 30 Закону та умов затвердженої тендерної документації спірних торгів є підставами для відхилення тендерної пропозиції, тому у тендерного комітету були відсутніми законні підстави визнавати переможцем торгів ТОВ Реглес.

При цьому, суд приймає до уваги, що самі договори, про які йдеться у довідках відповідача-2, не були долучені до тендерної пропозиції та не були предметом розгляду тендерного комітету. Зазначені договори були зібрані та надані відповідачами уже у ході прокурорської перевірки та судового розгляду справи. За таких обставин ці договори, а також надані відповідачем-2 інші договори та відгуки контрагентів за ними на підтвердження його «позитивної репутації з проведення робіт», які були предметом спірних закупівель, на протязі більше ніж 10 років та які передували проведенню спірного тендера, не можуть бути оцінені судом як докази відповідності кваліфікаційним критеріям, оскільки вони не були надані у складі тендерної пропозиції та не були предметом розгляду та оцінки тендерного комітету.

Отже, тендерний комітет замовника - відповідача-1 у справі - прийняв оспорюване рішення про визнання ТОВ Реглес переможцем спірних торгів лише на підставі двох довідок зазначеного товариства, якими останнє стверджує про наявність у нього досвіду виконання аналогічних робіт, без пред`явлення, власне, копій договорів про виконання таких робіт та листів-відгуків від контрагентів за такими договорами із зазначенням якості виконання цих робіт, надання яких визначено тендерною документацією як спосіб підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям.

До того ж, в одній із довідок ТОВ Реглес долученої до тендерної пропозиції йдеться, як встановлено у ході судового розгляду, про договір № 28Р/2 укладений управлінням міського господарства виконкому Мукачівської міської ради як замовником та ТОВ «Омета-Карпати» як підрядником, який не може свідчити про наявність у ТОВ Реглес досвіду виконання аналогічних робіт.

Посилання відповідача-1 на те, що оспорюване рішення приймалося ним за результатами самостійної перевірки зазначеної ТОВ Реглес інформації про договори, які не були ним подані, не може бути прийнята судом до уваги, з огляду на визначені Законом обов`язки учасників торгів подати документи відповідно до затвердженої тендерної документації, а тендерного комітету замовник - прийняти рішення після оцінки тендерних пропозицій на підставі розгляду тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників.

Приписи ч. 7 ст. 28 Закону надають право замовнику звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції, однак наведене не може тлумачитися як право замовника приймати рішення без поданих учасником договорів, лише на підставі інформації про такі договори наведеної у довідці учасника.

Визначальним у спірних відносинах є те, що на час прийняття оспорюваного рішення про визнання ТОВ Реглес переможцем спірних торгів за результатами розгляду тендерної пропозиції зазначеного товариства така не містила необхідних документів для підтвердження відповідності учасника

кваліфікаційним критеріям згідно ст. 16 Закону та затвердженої тендерної документації щодо наявності досвіду виконання аналогічних договорів - копій договорів про виконання аналогічних робіт та листів-відгуків від контрагентів за такими договорами із зазначенням якості виконання цих робіт.

За таких обставин, оспорюване рішення тендерного комітету про визнання ТОВ Реглес не може вважатися прийнятим обґрунтовано та законно, здійснена таким чином процедура торгів не відповідає встановленим Законом правовим та економічним засадам здійснення закупівель робіт і послуг для забезпечення потреб територіальної громади м. Мукачева, тому належить визнати недійсним дане рішення, а відтак - і договір, укладений відповідачами на його виконання.

Судові витрати у справі відповідно до приписів ч. 4 ст.129 ГПК України покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 73-79, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241

Господарського процесуального кодексу України,

суд вирішив:

1. Позов задоволити повністю.

1.1. Визнати недійсним рішення тендерного комітету управління міського господарства виконавчого комітету Мукачівської міської ради, що оформлене протоколом розгляду тендерної пропозиції № 63 від 25.09.18 , щодо результатів відкритих торгів із закупівлі робіт по об`єкту «Будівництво системи водопостачання та каналізації по вул. Підгородська, ОСОБА_1 Юлія, ОСОБА_2 Олександра, Загоскіна у м. Мукачево».

1.2. Визнати недійсним договір № 8-Р від 11.10.18 укладений управлінням міського господарства виконавчого комітету Мукачівської міської ради та ТОВ «Реглес- C.І.С» за результатами закупівлі робіт по об`єкту «Будівництво системи водопостачання та каналізації по вул. Підгородська, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Загоскіна у м. Мукачево»

2. Стягнути на користь прокуратури Закарпатської області сплачений судовий

збір на суму 4405,00 грн. з відповідачів-1,2 - управління міського господарства

виконавчого комітету Мукачівської міської ради та ТОВ «Реглес-С.І.С» - у рівних частинах - по 2202,50 грн.

Відповідно до приписів ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 14.06.19

Суддя Ушак І.Г.