УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.06.2019Справа № 910/7315/19

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Укравіт агро"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Роско груп"

про стягнення 16 193 891 грн 99 коп.,

ВСТАНОВИВ:

05.06.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Укравіт агро" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Роско груп" про визнання заборгованості у сумі 5 156 509 грн 06 коп. та стягнення 16 193 891 грн 99 коп. заборгованості за договором поставки від 16.02.2016 № 41-К-16., в тому числі: 5 156 509 грн 06 коп. основного боргу, 4 449 072 грн 14 коп. штрафу, 4 156 565 грн 65 коп. пені, 401 263 грн 99 коп. 3 % річних, 1 641 411 грн 53 коп. інфляційних втрат та 389 069 грн 62 коп. дооцінки товару.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку щодо необхідності залишення позовної заяви без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, оскільки до позовної заяви не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, а також доказів відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону та документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 № 2629-VIII, з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 1921 гривня.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи викладене, при зверненні з позовом до суду з вимогами: 1) про визнання заборгованості у сумі 5 156 509 грн 06 коп.; 2) про стягнення 16 193 891 грн 99 коп. заборгованості за договором поставки від 16.02.2016 № 41-К-16., в тому числі: 5 156 509 грн 06 коп. основного боргу, 4 449 072 грн 14 коп. штрафу, 4 156 565 грн 65 коп. пені, 401 263 грн 99 коп. 3 % річних, 1 641 411 грн 53 коп. інфляційних втрат та 389 069 грн 62 коп. дооцінки товару, позивач повинен був сплатити судовий збір за 1 майнову вимогу та 1 немайнову вимогу в розмірі 244 829 грн 37 коп.

Таким чином, позивачем не сплачено судовий збір в розмірі 244 829 грн 37 коп.

Згідно з частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила) передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Згідно з статтею 2 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну.

У відповідності до пункту 19 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (пункт 59 Правил).

Згідно з пунктом 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення саме копії позовної заяви та доданих до неї документів учасникам справи може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Як вбачається з акту Відділу діловодства Господарського суду міста Києва від 05.06.2019, серед документів доданих до позовної заяви не виявилося доказів надсилання відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів та доказів сплати судового збору.

Таким чином, позивачем не надано належних доказів надсилання копії позовної заяви і доданих до неї документів відповідачу.

Керуючись ст. 164, ч. 1 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху дня усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою

Суддя Н.Б.Плотницька