УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
м. Київ

06.06.2019Справа №910/7212/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви заступника військового прокурора Дарницького гарнізону (02093, м. Київ, вул. Поліська, буд. 28) в інтересах держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) (02121, м. Київ, вул. Світла, буд. 6)

до приватного акціонерного товариства «Астра Люкс» (03061, м. Київ, вул. Бориславська, буд. 54; поштова адреса: 03061, м. Київ, вул. Новопольова, буд. 97а)

про стягнення 217 407,34 грн. штрафних санкцій,

без виклику представників учасників справи,

ВСТАНОВИВ:

Заступник військового прокурора Дарницького гарнізону (далі Прокуратура) в інтересах держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) (далі ВЧ НОМЕР_1 ) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з приватного акціонерного товариства «Астра Люкс» (далі Товариство) 217 407,34 грн. штрафних санкцій, нарахованих у зв`язку з простроченням виконання зобов`язань за договором від 29.03.2018 №162-18 на закупівлю кітеля та спідниці (далі Договір №162-18), договором від 29.03.2018 №163-18 на закупівлю кітеля та штанів чоловічих (далі Договір №163-18) та договором від 29.03.2018 №164-18 на закупівлю штанів жіночих (далі Договір №164-18), укладеними ВЧ 1498 та Товариством.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною третьою статті 4 ГПК України передбачено, що до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 162 ГПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Таким чином, прокурор, подаючи до суду позовну заяву, зобов`язаний відповідно до чинного законодавства України обґрунтувати: наявність підстав для представництва; нездійснення належним чином захисту інтересів держави органом державної влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Разом з тим, позовна заява не містить обґрунтування, в чому саме полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту.

Згідно з частиною першою статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Прокуратурою до позовної заяви додано опис вкладення у цінний лист від 17.04.2019 та фіскальний чек від 17.04.2019 №, з яких вбачається, що копію позовної заяви з додатками надіслано Товариству на таку адресу: м. Київ, вул. Новопольова, 97а.

Разом з тим, з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що місцезнаходженням Товариства є: 03061, м. Київ, вул. Бориславська, буд. 54, що також зазначено Прокуратурою у позовній заяві.

Таким чином, Прокуратурою не подано доказів надсилання копії позовної заяви з додатками на адресу місцезнаходження Товариства.

Як доказ сплати судового збору Прокуратурою подано суду платіжне доручення від 21.03.2019 №675 на суму 3 235,37 грн.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» передбачено, що з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1 921 грн.

Позивачем по суті заявлено одну вимогу майнового характеру (стягнення 217 407,34 грн. штрафних санкцій).

Отже, за подання даної позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 3 261,11 грн.

Таким чином, сума недоплаченого судового збору складає 25,74 грн.

Крім того, згідно з частиною другою статті 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частинами першою четвертою статті 91 ГПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Засвідчуватись повинна кожна сторінка документа з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи.

Проте додані до позовної заяви копії письмових доказів не відповідають вказаним вимогам та неналежно засвідчені, а саме відсутні: особистий підпис особи, яка засвідчує копії, її ініціали та прізвище; дата їх засвідчення.

Також, згідно з пунктом 8 частини третьої статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригінали письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд встановив, що позовна заява не містить зазначення щодо наявності у Прокуратури або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви та не вказано їх місцезнаходження.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху в порядку статті 174 ГПК України та встановити позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання суду: обґрунтування, в чому саме полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту; документів, які підтверджують відправлення копії позовної заяви з додатками за місцезнаходженням відповідача (03061, м. Київ, вул. Бориславська, буд. 54); документа, який підтверджує доплату судового збору у сумі 25,74 грн.; належним чином засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви; переліку документів та інших доказів, з зазначенням наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позову.

Керуючись статтями 162, 163, 164, 174, 234 та 235 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву заступника військового прокурора Дарницького гарнізону (02093, м. Київ, вул. Поліська, буд. 28) в інтересах держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) (02121, м. Київ, вул. Світла, буд. 6) до приватного акціонерного товариства «Астра Люкс» (03061, м. Київ, вул. Бориславська, буд. 54; поштова адреса: 03061, м. Київ, вул. Новопольова, буд. 97а) про стягнення 217 407,34 грн. штрафних санкцій залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача, що відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 06.06.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Марченко