УХВАЛА

м. Київ

18.06.2019Справа № 910/6754/19

Суддя Господарського суду міста Києва Лиськов М.О., розглянувши клопотання Національного банку України про продовження процесуального строку у справі

За позовом Національного банку України

до Публічного акціонерного товариства "Агрохолдинг Авангард"

про звернення стягнення на рухоме майно

ВСТАНОВИВ:

Національний банк України звернувся до Господарського суду м. Києва з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Агрохолдинг Авангард" про звернення стягнення на рухоме майно.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Фінансова ініціатива" свої фінансових зобов`язань перед Національним банком України за Кредитним договором №12/09/2 від 20.02.2009 в загальній сумі заборгованості (станом на 11.05.2019) 219 413 698,63 грн., виконання котрого забезпечено Іпотечним договором від 20.02.2009, що укладений між Національним банком України та Відкритим акціонерним товариством "Кіровський", правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство "Агрохолдинг Авангард", що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мойсеєнко Т.О. та зареєстрований в реєстрі за №504.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.06.2019 позовну заяву Національного банку України залишено без руху та зобов`язано Національний банк України протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 637 347,41 грн. та подання до суду заяви із визначенням ціни позову.

07.06.2019 Національним банком України було подано клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів.

Клопотання мотивоване тим, що у зв`язку із необхідністю сплати значної суми судового збору, тривалістю процедури погодження на оплату та перерахування коштів у позивача виникають труднощі із виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.06.2019 частково задоволено клопотання Національного банку України про продовження встановленого судом строку та продовжено Національному банку України, встановлений ухвалою від 03.06.2019 Господарського суду міста Києва строк, для усунення недоліків позовної заяви та виконання вимог ухвали суду до 14.06.2019.

14.06.2019 через канцелярію суду позивачем подано повторне клопотання, в якому заявник просить повторно продовжити строк на усунення недоліків позовної заяви до 21.06.2019.

Подане представником позивача клопотання мотивоване тим, що у зв`язку із необхідністю сплати судового збору у значному розмірі, потребі погодження сплати судового збору колегіальними органами Національного банку, які вирішують вказані питання лише у визначені дні тижня (понеділок, середа), а також враховуючи, що 17.06.2019 (понеділок) - неробочий день, існують труднощі у виконанні вимог ухвали у визначений ухвалою від 11.06.2019 строк, у зв`язку з чим є необхідність у продовженні встановленого судом процесуального строку.

Суд, розглянувши клопотання позивача про повторне продовження строку на усунення недоліків позовної заяви до 21.06.2019, дійшов висновку про відмову у його задоволенні з наступних підстав.

Так згідно ч. 1 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Відповідно ч. 2 та 3 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Частиною 6 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Проте судом встановлено, що до свого клопотання позивачем не було долучено доказів, які підтверджують неможливість подання вищенаведених документів у встановлений строк, не надано обґрунтованих доказів на підтвердження обставин необхідності погодження сплати судового збору колегіальними органами Національного банку, які вирішують вказані питання лише у визначені дні тижня (понеділок, середа).

Враховуючи відсутність доказів, які підтверджують поважність причин пропуску позивачем встановленого строку для усунення недоліків, суд дійшов висновку про відмову заяву Національного банку України в задоволенні його про повторне продовження строку на усунення недоліків позовної заяви до 21.06.2019.

Суд відзначає, що підстави для поновлення або продовження строку повинні носити об`єктивний характер. Суб`єктивне сприйняття позивачем або оцінка ним порядку здійснення свого права не є такими обставинами, а тому не можуть бути покладені в основу рішення суду про поновлення або продовження строку.

При цьому судом враховано правову позицію Верховного Суду у справі №917/69/18, що міститься у Постанові Верховного Суду від 17.12.2018.

Зокрема, абз. 16-19 вказаної Постанови говорить про те, що пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення. Відповідно до частини другої статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена. При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Термін визначається календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати (ст. 252 Цивільного кодексу України ).

Згідно з положеннями ст.253 Цивільного кодексу України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день (ч. 5 ст. 254 Цивільного кодексу України ).

При цьому суд відзначає, що десятим днем з моменту вручення ухвали суду представнику позивача є 16.06.2019, проте оскільки 16.06.2019 є святковим днем, то останнім днем строку відповідно буде перший робочий день -18.06.2019,.

Таким чином, суд приходить до висновку про неможливість продовження строку на усунення недоліків позовної заяви до 21.06.2019, оскільки останнім днем для усунення недоліків, що наданий позивачу процесуальним законом, як вказано вище є 18.06.2019.

Окрім того, суд звертає увагу на наступне.

Частина 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначає, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність.

Статтею 7 вказаного Кодексу передбачено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Частинами 1 та 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

За таких обставин, на переконання суду, продовження Національним банком України процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви, буде свідчити про порушення принципів рівності та змагальності сторін, а тому суд приходить до висновку, що відповідне клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись, ст. 13, 119, 174 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні повторного клопотання про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви відмовити.

2. Згідно з ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її підписання.

Суддя М.О. Лиськов