ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

07.06.2019р. Справа №905/719/18

За скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЛ», м.Маріуполь, Донецька область №б/н від 29.05.19р. на рішення, дії (бездіяльність) приватного виконавця під час виконання судового рішення у справі №905/719/18

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю СВІСС КРОНО, м.Кам`янка-Бузька, Львівська область

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю СТЕЛ, м.Маріуполь, Донецька область

про стягнення 305025,28грн.

Суддя Лейба М.О.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Донецької області від 10.07.18р. позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю СВІСС КРОНО, м.Кам`янка-Бузька, Львівська область до Товариства з обмеженою відповідальністю СТЕЛ, м.Маріуполь, Донецька область про стягнення заборгованості у загальному розмірі 305025,28грн., задоволені частково. Стягнуто з відповідача на користь позивача суму основного боргу 180526,07грн., інфляційні нарахування в сумі 21092,26грн., пеню в сумі 40827,67грн., відсотки за користування чужими грошовими коштами в сумі 61855,77грн., та судовий збір в розмірі 4564,53грн.

30.07.18р. господарським судом Донецької області видано наказ про примусове виконання рішення господарського суду Донецької області №905/719/18 від 10.07.18р.

05.06.19р. до господарського суду надійшла скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЛ», м.Маріуполь, Донецька область №б/н від 29.05.19р. на рішення, дії (бездіяльність) приватного виконавця під час виконання судового рішення, у якій просить визнати неправомірним розпорядження приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Чернецького Юрія Дмитровича від 20.02.2019р. про перерахування коштів заставодержателю в сумі 706200,12 грн.

За змістом вказаної скарги скаржник (відповідач) просить поновити пропущений строк на подання скарги до суду, як такий, що пропущений з поважних причин.

У статті 113 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно положень статті 341 ГПК України скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

За твердженнями скаржника, останній дізнався про розпорядження приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Чернецького Юрія Дмитровича від 20.02.2019р. про перерахування коштів заставодержателю з листа №289 від 15.05.2019р., який ним отримано 21.05.2019р.

Отже, за викладених обставин, строком, протягом якого скаржник має право звернення у розумінні ст.341 Господарського процесуального кодексу України, є перебіг часу по 30.05.2019р.

Разом з цим, заявник звернувся зі скаргою №б/н від 29.05.19р. на рішення, дії (бездіяльність) приватного виконавця 04.06.2019р., чому підтвердженням є експрес-накладна ТОВ «Нова пошта» №8308, відповідно до якої означена скарга направлена до суду, тобто з пропуском згаданого строку.

Відповідно до ст.118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст.119 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи викладене, суд не визнає причини пропуску строку, передбаченого статтею 341 ГПК України поважними з огляду на те, що суду не доведено підстав, які об`єктивно перешкоджали вчасно звернутися зі скаргою. Доказів того, що скаржник не мав можливості вчасно здійснити відповідні процесуальні дії, суду не надано.

Поряд з цим, слід зазначити, що відновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким останній користується виходячи з поважності причин пропуску строку скаржником. В даному випадку, такі причини поважними не є, а також відсутності обставин, які об`єктивно перешкоджали скаржнику реалізувати своє право на подання скарги протягом законодавчо встановленого строку та які були б пов`язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Подання скаржником клопотання про відновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду відновити цей строк, оскільки таке клопотання, з огляду на приписи частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Згідно зі статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі Пономарьов проти України від 03.04.2008 роз`яснено, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010р. у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.".

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.07.2018р. у справі №905/263/15.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на подання скарги до суду та залишення скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЛ», м.Маріуполь, Донецька область №б/н від 29.05.19р. на рішення, дії (бездіяльність) приватного виконавця під час виконання судового рішення про визнання неправомірним розпорядження приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Чернецького Юрія Дмитровича від 20.02.2019р. про перерахування коштів заставодержателю в сумі 706200,12 грн., без розгляду.

Керуючись ст.ст.118, 234, 235, 339-343 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

У відновленні пропущеного строку відмовити.

Скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЛ», м.Маріуполь, Донецька область №б/н від 29.05.19р. на рішення, дії (бездіяльність) приватного виконавця під час виконання судового рішення про визнання неправомірним розпорядження приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Чернецького Юрія Дмитровича від 20.02.2019р. про перерахування коштів заставодержателю в сумі 706200,12 грн., залишити без розгляду.

Ухвала набрала законної сили 07.06.2019р. та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя М.О. Лейба