ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2019 року м.Дніпро Справа № 904/5808/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Антоніка С.Г.(доповідач),

суддів: Березкіної О.В., Іванова О.Г.,

секретар судового засідання: Ковзиков В.Ю.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.02.2019р. (суддя Соловйова А.Є., повний текст рішення складено 04.03.2019 року) у справі №904/5808/18

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 269", м. Дніпро

про стягнення суми за недовраховану електроенергію у розмірі 82 884,92 грн.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулось до господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 269" (далі - відповідач) про стягнення суми за недовраховану електроенергію у розмірі 82 884,92 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем пунктів 6.40, 6.41 «Правил користування електричною енергією», а саме: самовільним підключенням струмоприймачів до електричної мережі, повз прибор обліку електричної енергії № 02000362 без порушення схеми обліку. Позивач просить стягнути з відповідача суму за недовраховану електроенергію у розмірі 82 884,92 грн, нараховану відповідно до п. 2.9 по формулі 2.7 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», за період з 18.11.2014 року по 27.11.2017 року, на підставі рішення комісії енергопостачальника по розгляду акту про порушення №118992 від 18.11.2017 року, оформленого у вигляді протоколу № 11-31 від 28.11.2017 року.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 25.02.2019 у справі №904/5808/18 в задоволені позову відмовлено.

В обгрунтування прийнятого рішення суд, посилаючись на норми «Правил користування електричною енергією» ( далі ПКЕЕ ) та «Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (далі Методика) зазначив, що виявлене порушення відповідає п.п. 7 п. 2.1. Методики, оскільки самовільне підключення було здійснено без порушення схеми обліку, до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника. Посилання в акті на п. 2.1.5 Методики, суд визнав безпідставним і таким, що не відповідає фактично виявленому порушенню. Суд також вважав, що позивачем здійснено перерахунок за період з 18.11.2014 року по 27.11.2017 року, тобто за період, що перевищує три роки. Також суд прийшов до висновку, що акт про порушення №118992 від 18.11.2017 року не містить будь-яких даних, що самовільне підключення виконано приховано, виявити під час контрольного огляду можливості не було. Також, суд не вбачає можливим встановити дату останнього контрольного огляду, оскільки позивачем не надано відповідних документів, не зважаючи на наявність відповідної заяви відповідача, яку позивач отримав 18.02.2019 року (копія заяви відповідача міститься в матеріалах справи). Суд також зазначив, що акт про порушення № 118992 від 18.11.2017 року має істотні недоліки, які не можуть бути усунені в ході судового розгляду справи, оскільки неповнота відомостей, відображених в такому акті, впливає на розмір донарахувань, а тому суд вважає позовні вимоги щодо стягнення вартості недоврахованої електроенергії згідно з актом про порушення № 118992 від 18.11.2017 року необґрунтованими.

Не погодившись з рішенням господарського суду, Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду від 25.02.2019 року скасувати, постановити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обгрунтування апеляційних вимог, скаржник, посилаючись на діюче законодавство України та судову практику, зазначає, що:

-зазначений в акті про порушення зміст виявленого порушення з посиланням на пункти 6.40, 6.41 Правил, є достатньою підставою для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії, оскільки зазначення пунктів Методики, визначення обсягу та вартості електричної енергії в акті про порушення, правилами не передбачено;

-споживач допустив самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі повз засоби обліку спожитої електричної енергії без порушення схеми обліку;

-з акту про порушення № 118992 вбачається, що споживач не забезпечив підключення усіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність для визначення суми навантаження;

-нарахування недоврахованої електричної енергії було проведено у відповідності з п. 2.9 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживання правил користування електричною енергією;

-при первірці дотримання споживачем ПКЕЕ, представниками позивача було проведено візуальну технічну перевірку, яка полягала у у виконанні комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та стану електроустановок від межі балансової належності до точки обліку, що відповідає Правилам;

-нарахування вартості недоврахованої електричної енергії за період з 18.11.2014 року по 27.11.2017 року зроблене згідно з пунтом 2.9 та за формулою 2.7 Методики;

-господарським судом проігноровані доводи позивача, не наведені мотиви відхилення доказів і відсутня оцінка аргументів позивача щодо відсутності підстав для відмови у задоволенні позову.

Одночасно апелянт ставив питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду у складі колегії суддів: головуючого судді: Антоніка С.Г.(доповідач), суддів: Березкіної О.В., Іванова О.Г. від 09.04.2019 року Акціонерному товариству "ДТЕК Дніпровські електромережі" відновлено строк на подання апеляційної скарги на рішення господарського суду від 25.02.2019 року у справі 904/5808/18. Відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" на рішення господарського суду від 25.02.2019 року у справі 904/5808/18. Розгляд спарви призначено у судове засідання.

Згідно ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, що стосуються фактів, викладених в апеляційній скарзі, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного висновку.

Як встановлено господарським судом та вбачається з матеріалів справи, 13.09.1998 року між ДАЕК "Дніпрообленерго" (Постачальник) та Обслуговуючим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив №269" (Споживачем) укладено договір про постачання електричної енергії №801 (надалі - Договір). (а.с.29 30).

В процесі виконання умов зазначеного договору, сторонами було підписано додаткову угоду № 1/368 від 12.12.2007 року, за умовами якої Постачальник зобов`язався передати електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з приєднаною потужністю 4,7 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії», а Споживач зобов`язався оплачувати Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснювати інші платежі згідно з умовами цього Договору (а.с.31 35).

Пунктом 4.2.3 договору № 801, в редакції додаткової угоди №1/368 від 12.12.2007 року, сторони узгодили, що Споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість недоврахованої електроенергії, розраховану, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, у разі таких дій або бездіяльності споживача:

-самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

-пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, пошкодження чи зрив пломб засобів обліку, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, пошкодження відбитків тавр на цих пломбах;

-споживання електроенергії поза засобами обліку;

-інших умов, визначених Методикою.

Відповідно до п.4.2.5 Договору, споживач не несе відповідальності перед постачальником, відповідно до вимог пунктів частин 4.2.1-4.2.4 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Згідно п. 9.8.1., Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо до закінчення терміну його дії жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов. На момент здійснення перевірки представниками позивача вказаний Договір був чинним.

18.11.2017 року позивачем здійснено перевірку дотримання вимог Правил користування електричною енергією на об`єкті відповідача (освітлення сходових клітин), що розташований за адресою м. Дніпро, вул. Янтарна, 73 корпус 5. Перевірку проведено трьома представниками Постачальника за участю споживача голови Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 269" Тризна С.О. (а.с.16 18).

За результатами перевірки складено акт про порушення № 118992 від 18.11.2017 року в якому зазначено, що споживач при користуванні електричною енергією порушив п. 6.40., 6.41. ПКЕЕ та п. 2.1.5 Методики а саме: здійснив самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі повз розрахунковий прилад обліку № 02000362 без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом алюміній 2,5 мм2 від поверхових електричних розподільчих щитів: 1 поверх квартири 1-2 АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_4 квартири АДРЕСА_5 35-36; проводом мідь 2,5 мм2 від рубильника магістральних мереж у підвалі житлового будинку, з метою безоблікового споживання електричної енергії. При ввімкненому навантаженні прибор обліку не враховує електричну енергію. Схема електропостачання наведена в додатку. В акті зазначено день, час та місце розгляду комісією постачальника акту про порушення.

Акт підписаний представниками постачальника та представником споживача без зауважень.

27.11.2018р. представниками постачальника в кількості трьох осіб, за участі представника споживача Тризни С.О. складено Акт про усунення порушень ПКЕЕ, в якому зазначено про відключення освітлення сходових клітин та підвалу. Представник споживача від підпису акту відмовився, що засвідчено трьома підписами представників постачальника.

Акт про порушення № 118992 розглянуто на засіданні комісії 28.11.2017р. та прийнято рішення про нарахування Споживачу вартості недорахованої електричної енергії у відповідності до п. 2.9. за формулою 2.7. Методики за період з 18.11.2014 року по 27.11.2017 року на загальну суму 82 884,92 грн. Рішення оформлене протоколом № 11-31 від 28.11.2017р.

Згідно розрахунку позивача, при визначенні потужності самовільного підключення, сила струму (одиниця - І), визначена Позивачем виходячи з сумарного заміру навантаження згідно Акту, що становить 4,9 Ампер, допустимий тривалий струм для мідного проводу 2,5 мм2 (розетка) - 25 Ампер (а.с. 24).

Розглядаючи вимоги апеляційної скарги та вирішуючи спір, судова колегія виходить з наступного законодавства України.

Відповідно до положень ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно частини 1 статті 714 Цивільного кодексу України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Законом України "Про ринок електричної енергії", Господарським кодексом України, Правилами користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року №28 (далі ПКЕЕ), які були чинні на час скоєння порушення та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 (далі Методика).

Відповідно до частини 1 статті 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 193 ГК України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно частини 1 статті 235 ГК України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 237 ГК України, підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Системний аналіз положень статей 175, 235, 237 Господарського кодексу України дозволяє зробити висновок про те, що оперативно-господарські санкції до сторони господарських правовідносин можна застосувати тільки тоді, коли така сторона вчинила правопорушення у сфері господарювання, у даному випадку, в сфері електроенергетики. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Відповідно до ч.1 ст.275 ГК України, за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Відповідно до п.3 ч.3 ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах (п.3 ч.2 ст.77 Закону).

На момент виникнення спірних правовідносин діяли Правила користування електричною енергією» (ПКЕЕ), затверджені Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (з відповідними змінами).

Згідно п.6.40. ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Відповідно до п.6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Пунктами 4.1., 4.5., 4.6. Методики передбачено, що факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

меж балансової належності;

перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

Згідно п.6.42 ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

Згідно пп.7 п.2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення такого порушення, як підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

Відповідно до п. 2.9. Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою (2.7) Методики.

Wдоб.с.п. = Pс.п. · tвик.с.п., (2.7)
де Pс.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами:

у разі підключення до однієї фази

Pс.п. = I · Uном.фаз. · cosj; (2.8)
де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А.

Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні усіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології;

Uном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ;

cos ? - косинус кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни. передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cos? приймається рівним 0,9;

tвик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 12 год./добу).

Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою (2.6) Методики

Дпер = Дпор + Дусун,

де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Дусун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Дусун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта про порушення неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Дусун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Враховуючи встановлені обставини справи та норми діючого законодавства колегія суддів зазначає наступне.

Факт порушення позивачем ПКЕЕ зафіксований в Акті від 18.11.2017р. підтверджується матеріалами справи та не заперечується позивачем.

Згідно даних пункту 3 акту про порушення та схеми електропостачання споживача, яка додана до акту, вимірювання поперечної площі перерізу проводів здійснювалося не лише в точках Т.3-Т.20, тобто в місцях приєднання зазначених проводів до електричної мережі, як зазначив господарський суд, а в точці Т.2 вихідні клеми лічильника, точці Т.1 вхідні клеми лічильника, точка Т.21 розетка.

Отже в акті зазначено переріз та матеріал всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що згідно схеми, до струмоприймачів приєднано провід, який вимірювався в точках Т.3 Т.20, Т.21.

Зазначення в акті п.2.1.5 Методики ніяким чином не впливає на сутність порушення і не може впливати на дійсність акту, оскільки Методика не визначає порушення, а визначає порядок розрахунку кількості та вартості не облікованої енергії внаслідок порушення ПКЕЕ і застосовується, відповідно до порушень ПКЕЕ, зафіксованих в Акті про порушення.

Колегія суддів констатує, що в Акті про порушення наявні всі необхідні і достатні данні для застосування Методики.

Що стосується Методики, то колегія суддів погоджується з тим, що визначення обсягу недоврахованої електроенергії необхідно здійснювати за п.2.9 і формулою 2.7 Методики.

При цьому позивачем для розрахунку кількості недоврахованої електроенергії самовільно підключеної розетки правильно, відповідно до п.1.3 (таблиці 1.3.4) Правил улаштування електроустановок, застосована сила струму 25А, оскільки підключення було здійснено одним двожильним мідним проводом перерізом 2,5 мм.

Разом з тим колегія суддів не погоджується з періодом нарахування з наступних підстав.

Відповідно до п.1.2 ПКЕЕ, контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень;

прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Як вбачається з акту про порушення, самовільне підключення було виявлено без будь-якого демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів та без використання спеціальних технічних засобів, а шляхом огляду.

Тому період, за який необхідно здійснювати розрахунок, не може перевищувати 6 місяців, відповідно до формули 2.6 Методики.

Здійснивши розрахунок за період з 18.05.2017р. по 27.11.2017р. (день усунення порушення), колегія зазначає, що вартість необлікованої спожитої енергії за цей період складає (з урахуванням ПДВ) 22 915,44 грн., яка й підлягає стягненню.

За наведених обставин апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення господарського суду скасуванню у зв?язку з невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи.

Судові витрати покласти на сторони пропорційно задоволеним вимогам.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 129, 269, 270, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" задовольнити частково.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.02.2019 у справі № 904/5808/18 скасувати. Прийняти нове.

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив № 269» (49108, м.Дніпро, вул.. Янтарна, 73, корп..5) на користь Акціонерного Товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м.Дніпро, шоссе Запорізьке, 22) 22 915,44 грн. вартості недоврахованої електроенергії та 1 135,61 грн. витрат з судового збору.

В іншій частині позову відмовити.

Видачу наказу доручити господарському суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення лише з підстав передбачених п.2 ч.3 ст.287 ГПК України

Повний текст постанови складено 13.06.2019р.

Головуючий суддя С.Г. Антонік

Суддя О.В.Березкіна

Суддя О.Г.Іванов