ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"10" червня 2019 р.м. ХарківСправа № 922/1469/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

розглянув матеріали

позовної заяви Заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області, м.Первомайський Харківської області в інтересах держави, в особі Харківської обласної державної адміністрації, м.Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Олександрівське рибне господарство", с.Олександрівка Харківської області
про розірвання договору

20.05.2019 р. Заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області звернуся до господарського суду Харківської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Харківської обласної державної адміністрації, до Товариства з обмеженою відповідальністю "Олександрівське рибне господарство" про дострокове розірвання договору оренди землі водного фонду №3 від 18.12.2006р. за кадастровим номером №03 на території Катеринівської сільської ради Сахновщинського району Харківської області, загальною площею 1,5476 га, укладеного між Харківською облдержадміністрацією та відповідачем. Також, прокурор просить покласти судові витрати на відповідача. Позов обґрунтовано невнесенням відповідачем орендної плати протягом 2015-2018 років.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 24.05.2019 р. залишено позовну заяву заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області без руху, визначивши спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- зазначення підстав звернення до суду в інтересах держави в особі Харківської обласної державної адміністрації відповідно до вимог ст.53 ГПК України та ст.23 Закону України "Про прокуратуру";

- зазначення причин, через які Харківська обласна державна адміністрація, як компетентний суб`єкт, який має захищати інтереси держави, не може самостійно подати до суду позов.

31.05.2019 р. до суду прокурор надав заяву (вх.№13404, вих.№03-17-3018-19 від 30.05.2019р.) про усунення недоліків, в якій прокурор виконав вимоги суду.

Суд, розглянувши вищезазначену заяву прокурора встановив наступне.

Первомайською місцевою прокуратурою встановлено, що розпорядженням голови Сахновщинської районної державної адміністрації №233 від 20.06.2006р. затверджено проект відведення та одночасно надано в оренду TOB Олександрівське рибне господарство строком на 49 років земельні ділянки із земель водного фонду на території Катеринівської та Дубовогрядської сільських рад Сахновщинського району Харківської області для рибогосподарських потреб загальною площею 126,4565 га, в тому числі: водне дзеркало - 33,7518 га, гребля - 1,11822 га, прибережна захисна смуга - 91,5225 га.

У подальшому, на підставі вказаного розпорядження між Сахновщинською районною державною адміністрацією та TOB Олександрівське рибне господарство укладено дев`ять договорів оренди земельних ділянок несільськогосподарського призначення за рахунок земель водного фонду на території Катеринівської та Дубовогрядської сільських рад Сахновщинського району для рибогосподарських потреб.

Зокрема, між Сахновщинською районною державною адміністрацією та TOB Олександрівське рибне господарство укладено договір оренди земель водного фонду №3 від 18.12.2006р. на території Катеринівської сільської ради Сахновщинського району Харківської області, загальною площею 1,5476 га.

Листом Катеринівської сільської ради Сахновщинського району Харківської області вих.№248 від 20.08.2018 р. повідомлено Первомайську місцеву прокуратуру, що TOB Олександрівське рибне господарство не проводить ніякої господарської діяльності на орендованих земельних ділянках та не сплачує орендну плату, та просить прокуратуру вжити заходів прокурорського реагування у зв`язку з невиконанням умов вказаних договорів.

Пунктом 3 ч.1 ст.131-1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ст.53 ГПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст. 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Аналіз ч.ч.З, 4 ст.53 ГПК України у взаємозв`язку з ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі в господарських судах стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме - нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Таким чином, згідно з ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Виходячи з викладеного, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор яри зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні сторону, відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб¦9єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Тобто, виходячи зі змісту даної норми, наявність належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів попереднього звернення прокурора до відповідного суб`єкта владних повноважень є обов`язковою умовою, за якої можливий судовий розгляд позову прокурора, і виключно у разі її дотримання прокурор набуває відповідних процесуальних повноважень (процесуальної дієздатності).

Як свідчить наявний в матеріалах справи лист-повідомлення (вих.03-22- 639 вих19 від 08.05.2019р.), заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури повідомив позивача (Харківську обласну державну адміністрацію) про намір звернутися до Господарського суду Харківської області з позовом в про розірвання договору оренди.

Позовна заява та додані до неї матеріали були направлені позивачу одночасно із зверненням прокурора до суду. Тобто позивач був обізнаний про намір та про звернення з даним позовом до Господарського суду Харківської області, у зв`язку з чим, у разі незгоди із зазначеним прокуратурою фактом бездіяльності його посадових осіб мав можливість викласти свої заперечення, але таким правом не скористався.

Разом із тим, із наведених вище положень процесуального законодавства вбачається, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган.

Із змісту позовної заяви вбачається, що звертаючись до суду, прокурор в обґрунтування підстав представництва інтересів держави в особі Харківської обласної державної адміністрації доводив, що відповідач, який орендує земельну ділянку не виконує обов`язків, передбачених Договором оренди в частині своєчасного внесення орендної плати.

Відповідно до листів головного управління ДФС у Харківській області №22384/9/20-40-12-09-24 від 13.09.2018р., №21112/9/20-40-12-09-24 від 30.08.2018р., №21137/9/20-40-17-05-18 від 30.08.2018р. та №1729/9/20-16-13 від 16.06.2016р. орендна плата за використання земельних ділянок на території Катеринівської та Дубовогрядської сільських рад протягом 2015-2018 років TOB Олександрівське рибне господарство не вносилась.

В обґрунтування необхідності захисту інтересів держави необхідно зазначити, що тривале невжиття позивачем достатніх та дієвих заходів із врегулювання спірних правовідносин в судовому порядку, свідчить про неналежний захист цим органом інтересів держави, що стало підставою для звернення до суду прокурора в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідач - TOB Олександрівське рибне господарство суттєво порушує умови укладеного Договору оренди, внаслідок чого Катеринівська сільська рада не отримує орендні платежі.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції").

Водночас є категорія справ, де ЄСПЛ зазначив, що підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" ЄСПЛ у рішенні висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Між тим ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, зазначені рішення ЄСПЛ суд застосовує у цій справі як джерело права.

За таких обставин, враховуючи нездійснення позивачем упродовж тривалого часу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, відсутність звернення до суду із відповідним позовом протягом тривалого часу після звернень до відповідача, суд погоджується із доводами, наведеними прокурором у заяві про усунення недоліків, про те, що у даному випадку прокурором обґрунтовано наявність підстав для звернення до суду з цим позовом в інтересах держави в особі Харківської обласної державної адміністрації.

Таким чином, звертаючись до суду із цим позовом, прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 53 ГПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому прокурором зазначено, що позивачем самостійно заходи щодо усунення порушень інтересів держави у судовому порядку не вживалися.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 16.04.2019р. у справі №910/3486/18.

Відповідно до ч.3 ст.174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки прокурор усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається поданою до Господарського суду Харківської області 20.05.2019 р.

Згідно з ч.1 ст.176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Отже, розглянувши позовну заяву, суд встановив, що заява відповідає процесуальним вимогам статей 162, 164, 172 ГПК України, а відтак суд на підставі статті 176 ГПК України приймає позов до розгляду і відкриває провадження у справі № 922/1469/19.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 12 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до вимог абз.2 ч.3 ст.12 ГПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Розглянувши матеріали справи, беручи до уваги складність справи суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до частини другої статті 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 12, 176, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №922/1469/19.

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

3. Почати підготовче провадження і призначити підготовче засідання на "03" липня 2019 р. о 10:30.

4. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 104.

5. Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати до суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 165 ГПК України, з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу. Відповідно до вимог ч.5 ст.165 ГПК України копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) відповідачем позивачу одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду.

6. Запропонувати позивачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати до суду пояснення по суті спору щодо невиконання відповідачем умов спірного договору.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 10.06.2019р.

Суддя К.В. Аріт

Примітка: У зв`язку з початком тестової експлуатації підсистеми «Електронний суд» з 01.01.2019, відповідно до Розділу XI «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» приймання та реєстрація надісланих учасниками судових процесів електронних процесуальних документів повинна здійснюватися з Електронних кабінетів, які вони мають створити в «Електронному суді» за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua. Після запровадження роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи приймання через офіційну поштову скриньку суду процесуальних документів та документів, що стосуються розгляду справ здійснюватися не буде.