ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.06.2019 року м.Дніпро Справа № 904/5632/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Антоніка С.Г.(доповідач),

суддів Березкіної О.В., Іванова О.Г.,

при секретарі судового засідання Ковзикові В.Ю.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Криворізької міської ради на рішення господарського суду Дніпропетровської області (суддя Бондарєв Е.М., повне рішення складено 15.04.2019 року) від 04.04.2019р., у справі № 904/5632/18

за позовом Публічного акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг

до Криворізької міської ради , Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг

про визнання укладеною додаткову угоду до договору №01043 оренди земельної ділянки від 07.02.2012 у запропонованій позивачем редакції

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" звернулося до господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Криворізької міської ради про визнання укладеною додаткову угоду до договору №01043 оренди земельної ділянки від 07.02.2012 у запропонованій позивачем редакції, а саме:

1) доповнити договір п.4.1 та викласти його в наступній редакції: "4.1. нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 873 728 036,46 грн. станом на 01.01.2018";

2) внести зміни до пункту 7 розділу "Орендна плата" договору, виклавши його в наступній редакції: "7. Починаючи з 01.01.2019 річна оренда плата за земельну ділянку вноситься "Орендарем" в розмірі 5 460 800,23 грн. (п`ять мільйонів чотириста шістдесят тисяч вісімсот грн. 23 коп.) виключно у грошовій формі. Обчислення розміру орендної плати починаючи з 01.01.2019 здійснюється на підставі пункту 284.4 статті 284 Податкового кодексу України у розмірі 25 відсотків податку, обчисленого відповідно до пункту 274.1. статті 274, пункту 288.5.1. статті 288 Податкового кодексу України та Рішення Криворізької міської ради "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році" від 27.06.2018 №2816, відповідно до розрахунку, наведеного у додатку №1 до цієї угоди, який є її невід`ємною частиною".

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 04.04.2019 позов задоволено в повному обсязі.

Вказане рішення обгрунтовано тим, що договором та законом передбачена можливість зміни розміру орендної плати, при тому, що плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є регульованою ціною, запроваджені законом зміни (зменшення розміру такої плати), є підставою для внесенні відповідних змін до договорів оренди землі та тим, що позивач є гірничодобувним підприємством основним видом господарської діяльності якого є добування залізних руд.

Не погодившись з рішенням господарського суду, відповідач звернувся до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга обгрунтована наступним:

- господарським судом зроблено помилковий висновок про те, що орендована земельна ділянка була надана позивачу для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, оскільки спірна земельна ділянка була надана для розміщення Лівобережного відвалу та ланкозбірної бази;

- земельні ділянки у межах наданого гірничого відводу можуть використовуватися гірничими підприємствами для цілей, в тому числі, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин та розробкою родовищ корисних копалин;

- при винесенні рішення судом залишено поза увагою надані Криворізькою міською радою докази, а саме: копію технічної документації із землеустрою щодо спірної земельної ділянки;

- в даному випадку відсутні підстави для застосування положень пункту 284.4. статті 284 ПК України при визначенні розміру орендної плати.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення господарського суду без змін.

Ухвалою колегії суддів Центрального апеляційного господарського суду від 17.05.2019 року ухвалено відкрити апеляційне провадження у справі № 10/339/10, розглянути апеляційну скаргу в судовому засіданні.

Згідно ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, заслухавши представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, що стосуються фактів, викладених в апеляційній скарзі, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено господарським судом та вбачається з матеріалів справи, між Криворізькою міською радою (далі - орендодавець,) та відкритим акціонерним товариством "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", яке перейменовано у Публічне акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", (далі - орендар) 07.02.2012р. укладено договір №01043 оренди земельної ділянки (далі - договір) відповідно до п.1 якого орендодавець на підставі рішення міської ради від 29.12.2011р. №874 надав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення для розміщення Лівобережного відвалу, ланкозбірної бази, яка знаходиться в Інгулецькому районі м. Кривого Рогу.

В оренду передана земельна ділянка площею 642,2589 га (п. 2 договору).

Кадастровий номер земельної ділянки: :05:192: НОМЕР_1 (п. 4 договору).

Відповідно до п.6 договору договір укладено на 10 років. Після закінчення строку договору орендар, у разі належного виконання обов`язків відповідно до умов договору, має переважно право на укладення договору оренди землі на новий строк. Орендар зобов`язаний повідомити орендодавця про намір поновити договір оренди земельної ділянки за два місяця (але не пізніше ніж за місяць) до спливу строку договору оренди, додавши до листа-повідомлення проект додаткової угоди. Поновлення договору здійснюється на підставі ухваленого орендодавцем відповідного рішення.

Пунктом 7 договору, з урахуванням Додаткової угоди від 02.10.2014р., сторони погодили, що річна орендна плата вноситься орендарем виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності орендаря у трикратному розмірі земельного податку, що встановлений Податковим кодексом України, з урахуванням рішення Криворізької міської ради від 26.06.2013р. №2088 "Про ставки податку за земельні ділянки на території м. Кривого Рогу". Плата вноситься орендарем на рахунок №332 НОМЕР_2 00023 управління Державної казначейської служби України в Інгулецькому районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у банку ГУДКСУ Дніпропетровській області м. Дніпропетровськ, МФО 805012, .

Пунктом 9 договору встановлено, що орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою. Строки платежу не є сталими і можуть змінюватися відповідно до вимог чинного законодавства України.

Відповідно до п.12 договору розмір та сума орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених договором;

- зміни (збільшення або зменшення за рішенням міської ради) розмірів річної орендної плати за землю, базової вартості 1 кв. м земель міста, розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджується документами;

- в інших випадках, передбачених законодавством та цим договором.

Актом приймання-передачі земельної ділянки орендодавець передав, а орендар прийняв в оренду земельну ділянку земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення площею 642,2589 га для розміщення Лівобережного відвалу, ланкозбірної бази в Інгулецькому районі міста.

З 01.01.2018р. набув чинності Закон України від 07.12.2017 № 2245-VІІІ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році".

Пунктом 50 названого Закону, статтю 284 Податкового кодексу України доповнено пунктом 284.4 такого змісту: "284.4. Плата за землю за земельні ділянки, надані для залізниць у межах смуг відведення, надані гірничодобувним підприємствам для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, справляється у розмірі 25 відсотків податку, обчисленого відповідно до статей 274 і 277 цього Кодексу".

Рішенням Криворізької міської ради №2816 від 27.06.2018 "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році" встановлено ставки земельного податку та розмір орендної плати за землю у 2019 році. Рішенням встановлено, що ставки земельного податку та розмір орендної плати за землю для земель промисловості з встановленим цільовим призначенням 11.01 (добувна промисловість) код розділу КВЕД 07, 09 для юридичних осіб на 2019 рік встановлена на рівні 2,500% від нормативної грошової оцінки земель міста.

Для приведення розміру орендної плати у відповідність до вимог чинного законодавства, згідно пп.284.4 Податкового кодексу, та укладення відповідної додаткової угоди до договору оренди, позивач підготував проект додаткової угоди №2 про внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 07.02.2012р., зареєстрованого управлінням Держкомзему у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області 02.03.2012р. за №01043. У запропонованій редакції додаткової угоди до договору оренди зазначалось про необхідність внесення змін до договору в частині розрахунку річної орендної плати, а саме передбачала:

1) доповнити договір п.4.1 та викласти його в наступній редакції: "4.1. нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 873 728 036,46 грн. станом на 01.01.2018р.";

2) внести зміни до пункту 7 розділу "Орендна плата" договору, виклавши його в наступній редакції: "7. Починаючи з 01.01.2019р. річна оренда плата за земельну ділянку вноситься "Орендарем" в розмірі 5 460 800,23 грн. (п`ять мільйонів чотириста шістдесят тисяч вісімсот грн. 23 коп.) виключно у грошовій формі. Обчислення розміру орендної плати починаючи з 01.01.2019р. здійснюється на підставі пункту 284.4 статті 284 Податкового кодексу України у розмірі 25 відсотків податку, обчисленого відповідно до пункту 274.1. статті 274, пункту 288.5.1. статті 288 Податкового кодексу України та Рішення Криворізької міської ради "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році" від 27.06.2018р. №2816, відповідно до розрахунку, наведеного у додатку №1 до цієї угоди, який є її невід`ємною частиною".

Вказана додаткова угода була направлена на адресу відповідача 08.11.2018 (а.с. 37-40).

Запропонована позивачем додаткова угода відповідачем підписана не була, що стало підставою для звернення позивача з позовом до суду.

Розглядаючи доводи апеляційної скарги, судова колегія враховує наступні положення діючого законодавства України.

Відповідно до ст. 21 Закону України "Про оренду землі", розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Згідно ст. 15 Закону України «Про оренду землі», орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату є однією із суттєвих умов договору оренди.

Статтею 30 даного Закону передбачено, що зміна умов договору оренди здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розглядається в судовому порядку.

Законом України від 07.12.2017 № 2245-УШ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" статтю 284 Податкового кодексу України доповнено пунктом 284.4.

Відповідно до пункту 284.4 статті 284 названого Кодексу плата за землю за земельні ділянки, надані гірничодобувним підприємствам для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, справляється у розмірі 25 відсотків податку, обчисленого відповідно до статей 274 і 277 цього Кодексу.

Даним пунктом встановлено, що плата за землю за земельні ділянки, надані гірничодобувним підприємствам для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, справляється у розмірі 25 відсотків податку, обчисленого відповідно до статей 274 і 277 цього Кодексу.

Стаття 284 Податкового кодексу України регулює особливості оподаткування платою за землю. Поняття "плати за землю" наведено у пп. 147 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, відповідно до якої платою за землю є обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Тобто, поняття плати за землю має подвійну правову природу, оскільки з одного боку, є передбаченим договором оренди землі платежем, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою, з іншого - є однією з форм плати за землю як загальнодержавного податку на рівні із земельним податком.

Таким чином, положення п. 284.4 ст. 284 Податкового кодексу України встановлюють розмір плати за землю відповідної категорії у вигляді орендної плати, що має наслідком внесення відповідних змін у договірні відносини сторін щодо оренди земельних ділянок визначених категорій.

Імперативні приписи Податкового кодексу України мають пріоритет в частині визначення розміру орендної плати.

Вказана позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленій в постанові від 10.04.2019 р. у справі № 904/3714/18.

Відповідно до ст.. 1 Гірничого закону України, гірниче підприємство це цілісний технічно та організаційно відокремлений майновий комплекс засобів і ресурсів для видобутку корисних копалин, будівництва та експлуатації об`єктів із застосуванням гірничих технологій (шахти, рудники, копальні, кар`єри, розрізи, збагачувальні фабрики тощо).

В статті 12 Закону зазначено, що місця розташування гірничих підприємств визначаються до початку проектних робіт цих підприємств.

Відведення землі під розташування гірничого підприємства проводиться в порядку, встановленому Земельним кодексом України, а надання гірничого відводу - Кодексом України про надра.

За приписами статті 66 Земельного кодексу України до земель промисловості належать землі, надані для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд промислових, гірничодобувних, транспортних та інших підприємств, їх під`їзних шляхів, інженерних мереж, адміністративно-побутових будівель, інших споруд.

Відповідно до ст..17 Кодексу України «Про надра», гірничим відводом є частина надр, надана користувачам для промислової розробки родовищ корисних копалин та цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин. Користування надрами за межами гірничого відводу забороняється.

Згідно ст.. 14 Кодексу, надра надаються у користування для:

- геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення;

- видобування корисних копалин;

- будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод;

- створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади та ін.);

- виконання робіт (здійснення діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції;

- задоволення інших потреб.

Відповідно до ч.1 ст.50 Кодексу, у проектах будівництва гірничодобувних об`єктів повинні передбачатися:

1) розташування наземних і підземних споруд, що забезпечує найбільш раціональне та ефективне використання запасів корисних копалин;

2) способи проведення розкривних робіт, системи розробки родовищ корисних копалин і технічні схеми переробки (підготовки) мінеральної сировини, що забезпечують найбільш повне, комплексне та економічно доцільне вилучення з надр запасів корисних копалин, а також використання наявних у них компонентів;

3) раціональне використання розкривних порід при розробці родовищ корисних копалин;

4) складування, збереження та визначення порядку обліку корисних копалин, які тимчасово не використовуються, а також відходів виробництва, що містять корисні компоненти;

5) геологічне вивчення надр, що розкриваються в процесі будівництва та експлуатації гірничодобувних об`єктів, та складання геологічної і маркшейдерської документації;

6) рекультивація порушених земель, максимальне збереження грунтового покриву;

7) заходи, що гарантують безпеку людей, майна і навколишнього природного середовища.

З наведеного випливає, що гірничодобувне підприємство має включати в себе комплекс засобів і ресурсів, які б забезпечували виконання зазначених вимог законодавства. Саме комплекс таких засобів дозволяє здійснювати видобуток корисних копалин.

Згідно п.п.2.8., 2.9. «Положення про проектування внутрішнього відвалоутворення та складування відходів виробництва в залізорудних і флюсових кар`єрах", затвердженого наказом Міністерства промислової політики № 412 від 17.08.2004р., відвал це гірничо-технічна споруда, яка призначена для тимчасового або постійного розміщення розкривних порід, некондиційної мінеральної сировини. Розкривні породи - гірничі породи, які покривають корисні копалини і повинні бути видалені при відкритих гірничих роботах для забезпечення видобутку корисних копалин.

Земельна ділянка, згідно договору оренди надавалася саме для розміщення Лівобережного відвалу.

Основною діяльністю позивача є добування залізної руди (код КВЕД 07.10), даний факт підтверджується довідкою з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України (а.с.59-64).

Державною службою геології та надр України видано спеціальний дозвіл № 585 від 29 липня 1996 року за наказами від 23.08.2016 № 266 та від 21.09.2016 року № 319, за видом користування надрами: видобування, мета користування надрами: видобування кварцитів залізистих магнетитових та кварцитів залізистих окислених, назва родовища: Скелеватське-Магнетитове родовище, місцезнаходження: Дніпропетровської області, Інгулецький район, розташоване у 12 км на південь від центра м.Кривий Ріг, площею 4 км2, строком дії до 29 липня 2036 року.

Державною службою України з питань праці 02 листопада 2016 року Публічному акціонерному товариству "Південний гірничо-збагачувальний комбінат» видано Акт про надання гірничого відводу з метою розробки Скелеватське-Магнетитове родовища залізистих кварцитів.

Гірничий відвід знаходиться в Інгулецькому районі Дніпропетровської області. Площа проекції гірничого відводу, показана на копії топографічного плану кутовими точками, становить 837 га.

Згідно Акту встановлення та погодження меж земельної ділянки в натурі, що передається в оренду площею 642.2589га, з них під відкритими розробками та кар?єрами, шахтами, які експлуатують 642.2589 га (а.с.27).

Отже, враховуючи обставини даної справи та наведені вище норми права, апеляційний суд приходить до висновку, що ПАТ «Південий гірничо-забагчувальний комбінат» є гірничодобувним підприємством і має право на визначення розміру орендної плати відповідно до п. 284.4 ст. 284 Податкового кодексу. Тому наявні підстави для внесення відповідних змін в умови укладеного між сторонами договору оренди землі з огляду на імперативність приписів вказаного Кодексу.

Колегія суддів зазначає, що умови додаткової угоди, запропоновані позивачем, до договору оренди земельної ділянки №01043 від 07.02.2012р. відповідають приписам п. п. 274.1 ст. 274, 284.4 ст. 284 та 288.5 ст. 288 Податкового кодексу України.

Доводи апеляційної скарги про помилковий висновок суду першої інстанції стосовно того, що орендована земельна ділянка не була надана позивачу задля видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, оскільки спірна земельна ділянка була надана для розміщення Лівобережного відвалу та ланкозбірної бази, колегія суддів не приймає до уваги, враховуючи те, що земельна ділянка надана позивачу безпосередньо для розміщення відвалу, тобто, під розміщення відкритої гірничої виробітки, призначеної для розробки та видобутку корисних копалин.

Фактів, які спростовують використання позивачем спірної земельної ділянки з іншою метою, ніж за цільовим призначенням - видобування корисних копалин у вигляді кварцитів залізистих магнетитових та кварцитів залізистих окислених, судом не встановлено, а доказів на підтвердження протилежного відповідачем не надано.

Таким чином доводи, наведені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами справи, у зв`язку з чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення слід залишити без змін.

Витрати за подання апеляційної скарги покладаються відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Криворізької міської ради на рішення господарського суду залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 04.04.2019р. у справі № 904/5632/18 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного суду .

Повний текст постанови складено 12.06.2019р.

Головуючий суддя С.Г. Антонік

Суддя О.В. Березкіна

Суддя О.Г.Іванов