ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

про забезпечення позову

"03" червня 2019 р. Cправа №902/376/19

Суддя Господарського суду Вінницької області Нешик О.С., при секретарі судового засідання Шаравській Н.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Остер" б/н від 10.05.2019 про забезпечення позову та заяву Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" про зустрічне забезпечення у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Остер", м.Вінниця

до Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль", м.Київ

третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратенко Микола Іванович

про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню

за участю представників сторін:

позивача: Комара О.Г., діє на підставі довіреності;

відповідача: Сандуляк С.А., діє на підставі довіреності;

третя особа в судове засідання не з`явилась.

В С Т А Н О В И В :

11.05.2019 до Господарського суду Вінницької області надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю "Остер" про визнання виконавчого напису №518 від 10.04.2019 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кондратенко М.І. таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою суду від 16.05.2019 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №902/376/19, постановлено її розгляд здійснити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Одночасно з позовною заявою, 11.05.2019 надійшла заява позивача про вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення виконавчого провадження №58933975, відкритого 18.04.2019 Замостянським відділом державної виконавчої служби м.Вінниця Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області на підставі виконавчого напису №518 від 10.04.2019, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратенко М.І.

Ухвалою суду від 16.05.2019 вказану заяву призначено до розгляду в судовому засіданні на 23.05.2019.

23.05.2019 на адресу суду надійшло клопотання відповідача, в якому останній просить суд вжити заходів зустрічного забезпечення позову шляхом внесення Товариством з обмеженою відповідальністю "Остер" на депозитний рахунок Господарського суду Вінницької області грошових коштів в розмірі 2629080,00 грн. Вжиття вказаних заходів, на думку відповідача, направлені на унеможливлення завдання Акціонерному товариству "Райффайзен Банк Аваль" ймовірних збитків, які можуть бути спричинені внаслідок вжиття заходів із зупинення виконання виконавчого напису, який є предметом спору у даній справі.

Під час судового засідання, 23.05.2019, з метою забезпечення сторонам можливості реалізувати надані їм ГПК України права, зокрема, на ознайомлення з долученими до матеріалів справи документами, за клопотанням представників учасників справи, судом оголошена перерва до 03.06.2019. Також, за погодженням з останніми, судом було вирішено відкласти розгляд клопотання Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" про зустрічне забезпечення від 22.05.2019 до наступного судового засідання задля надання можливості Товариству з обмеженою відповідальністю "Остер" сформувати свою позицію щодо зазначеної заяви.

03.06.2019 позивач звернувся до суду з заявою від 03.06.2019, якою уточив вимоги первісної заяви про забезпечення позову; просив суд вжити заходи забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису №518 від 10 квітня 2019 року, що вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратенко М.І., та зупинення ДП "СЕТАМ" проведення торгів по реалізації лота №353245 з продажу предмета іпотеки, а саме: Будівлі офісно-торгівельного призначення: будівля офісу та магазину літ.А, що склад. з приміщень: - підвал - пр.№1-№2; l поверх - №3-№18; ІІ поверх - №19-№33, загальною площею 486.2 кв.м, та земельна ділянка, площею 0,0532 га, кадастровий номер: :01:043:0001, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .Вінниця АДРЕСА_2 вул.Володимира Антоновича (Артема), 7. Обґрунтовуючи подану заяву позивач додатково зазначає, що державною виконавчою службою в межах виконавчого провадження по примусовому виконанню виконавчого напису №518 від 10.04.2019 на майно (предмет іпотеки) уже накладено арешт, здійснено його оцінку, передано на реалізацію до ДП "Сетам", існує очевидна загроза заподіяння шкоди правам та інтересам позивача до ухвалення рішення в господарській справі, захист цих прав та інтересів стане неможливим без вжиття заходів забезпечення позову, для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та матеріальних витрат, а розгляд заявлених нами вимог в даній господарській справі взагалі втратить будь-який сенс.

Також, 03.06.2019 від позивача надійшли письмові пояснення стосовно клопотання про зустрічне забезпечення, в яких останній зазначає, що відповідач жодним чином не обґрунтував свої можливі збитки в розумінні цивільного та господарського кодексів України, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у зв`язку із чим суд має відмовити в задоволенні вказаного клопотання. Окрім того, позивач зазначає, що відповідачем не сплачено судовий збір за розгляд вказаного клопотання, що є підставою для його повернення без розгляду останньому.

В судовому засіданні, 03.06.2019, представник ТОВ "Остер" підтримав вимоги про забезпечення позову, викладені у заяві від 03.06.2019 (вх. №02.1-34/4686/19 від 03.06.2019), просив суд їх задовольнити із врахуванням заяви від 10.05.2019 (вх. №02.1-50/45/19 від 11.05.2019). Натомість, представник АТ "Райффайзен Банк Аваль" проти задоволення заяви позивача заперечив, просив суд задовольнити клопотання про зустрічне забезпечення від 22.05.2019 (вх. №02.1-50/49/19 від 23.05.2019).

Вирішуючи питання щодо вжиття заходів до забезпечення позову суд враховує наступне.

Відповідно до ст.136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п. 4, 5 ст.137 ГПК України позов забезпечується, в т.ч. зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку та забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Частиною 3 цієї статті ГПК України передбачено, що суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову.

Пунктом 1 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" №16 від 26.12.2011 роз`яснено, що у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

При цьому, адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається (абз.3 п.3 постанови).

Відповідно до п.4 постанови Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" №9 від 22.12.2006, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що предметом даного спору є вирішення питання стосовно правомірності вчинення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратенко М.І. виконавчого напису №518 від 10.04.2019 про задоволення вимог АТ "Райффайзен Банк Аваль" щодо звернення стягнення на нерухоме майно, яке є предметом Іпотечного договору б/н від 17.06.2013, що укладений між ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" (іпотекодержатель) та ТОВ "Остер" (іпотекодавець) у забезпечення зобов`язань за кредитним договором №01/Р7-01/401 від 21.05.2013 р.

Таким чином, позивач звернувся до суду із немайновою позовною вимогою - про визнання Виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, тобто судове рішення у разі задоволення цієї вимоги не вимагатиме примусового виконання. Водночас, за вказаним написом відбувається звернення стягнення на майно позивача - Будівлю офісно-торгового призначення та земельну ділянку, на користь (з метою задоволення вимог) відповідача, у зв`язку із чим, в даному випадку, як підстава вжиття заходів забезпечення позову має досліджуватись, чи може невжиття таких заходів істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що з матеріалів справи слідує, що органами державної виконавчої служби вживаються визначені З.У. "Про виконавче провадження" заходи направлені на виконання оспорюваного виконавчого напису. Зокрема, згідно постанови від 10.05.2019 описано та накладено арешт на вищезазначене майно позивача.

13.05.2019 головним державним виконавцем прийнято постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні з примусового виконання виконавчого напису №518 від 10.04.2019.

В подальшому, заступник начальника Управління - начальник відділу примусового виконання рішень звернувся до Вінницької філії ДП "Сетам" Міністерства юстиції України із заявою №4696/02.1-25/5 від 28.05.2019 про реалізацію арештованого майна по ЗВП №590994556, яке також включає ВП №58933975 щодо виконання оспорюваного виконавчого напису.

Таким чином, у суду є обґрунтоване припущення, що невжиття заходів до забезпечення позову у даній справі шляхом зупинення реалізації майна за оскаржуваним виконавчим написом може нівелювати ефективність судового захисту шляхом прийняття рішення господарського суду у даній справі у разі задоволення позовних вимог. Так, у разі повного виконання спірного виконавчого напису задоволення позову не призведе до фактичного відновлення прав та інтересів, з метою захисту яких позивач звернувся з відповідним позовом до суду, оскільки запропоноване до стягнення нерухоме майно у виконавчому написі вже буде реалізоване. Вказане зумовить необхідність вжиття додаткових заходів з боку позивача направлених на повернення майна (звернення до суду з відповідними позовними заявами).

Крім того, відповідно до ч.2 ст.386 Цивільного кодексу України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Вказаними нормами закону передбачено, що власник має право на превентивний захист судом свого права у випадку, коли ще немає порушення, однак є підстави передбачити можливість такого порушення. Однією з форм такого превентивного судового захисту, по суті, і є заходи забезпечення ефективності судового рішення.

Суд зазначає, що реалізація майна за наслідками вчинення державним виконавцем виконавчих дій щодо виконання оспорюваного виконавчого напису нотаріуса, зводиться до можливого протиправного позбавлення власника свого права власності на майно - зокрема, нерухоме майно та земельну ділянку, у випадку встановлення судом обставин щодо неправомірності вчинення відповідного виконавчого напису.

Таким чином, в даному випадку, враховуючи те, що на час розгляду справи розпочато процедуру виконання оспорюваного виконавчого напису, за яким вчиняються дії стосовно звернення стягнення на майно у безспірному порядку, застосування заходів забезпечення позову шляхом зупинення стягнення за рахунок майна та зупинення торгів по його реалізації є адекватним та ефективним способом забезпечення позову.

Аналогічна правова позиція викладене в постанові Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність забезпечення позову у визначеній позивачем в заяві спосіб.

Також слід зазначити, що визначений захід забезпечення позову є співрозмірним, спрямованим на запобігання можливим порушенням прав чи охоронюваних законом інтересів позивача, не перешкоджає діяльності відповідача і не порушує права третьої особи.

Судом також розглянуто клопотання відповідача, в якому останній просить суд вжити заходів зустрічного забезпечення позову шляхом внесення ТОВ "Остер" на депозитний рахунок Господарського суду Вінницької області грошових коштів в розмірі 2629080,00 грн.

Так, вирішуючи клопотання щодо зустрічного забезпечення суд враховує наступне.

В статті 141 ГПК України передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснене шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення. В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

З аналізу положень статті 141 ГПК України слідує, що метою застосування заходів зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Збитками є втрати, яких особа зазнала в зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (ст. 22 ЦК України).

Під збитками в розумінні ч.2 ст.224 ГК України передбачаються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, які підлягають відшкодуванню особою, що допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (ст. 225 ГК України).

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

При цьому, саме на заявника чинним законодавством покладено доведення факту наявності порушення, наявність та розмір понесених можливих збитків, а також причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і можливими збитками.

Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності збитків (упущеної вигоди). Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність завдавача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. При цьому такий зв`язок між порушенням та можливими збитками має бути прямим та безпосереднім.

Стаття 73 ГПК України визначає, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст.76 ГПК України).

Разом з тим, відповідачем щодо обраного ним заходу зустрічного забезпечення зазначено, що предмет іпотеки, відповідно до умов Іпотечного договору оцінювався сторонами у розмірі 2629080,00 грн. Вказана суму відповідає сумі, яку визначено відповідачем як платіж для внесення ТОВ "Остер" на депозитний рахунок Господарського суду Вінницької області. Окрім того, відповідачем зазначено, що відповідно до оскаржуваного напису нотаріуса непогашена заборгованість ТОВ "Остер" перед АТ "Райффайзенг Банк Аваль" тільки за тілом кредиту становить 7900000,00 грн. У зв`язку із невиконанням ТОВ "Остер" кредитних зобов`язань, за твердженням відповідача, боржник і надалі користується кредитними коштами на власний розсуд та починаючи з жовтня 2018 не сплачує відсотки за таке користування, які в свою чергу нараховуються та обліковуються на балансі банку.

Водночас відповідачем не обґрунтовано та не доведено підстав визначення саме вказаної суми, як розміру можливих збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, зокрема щодо знищення або знецінення майна на яке звернено стягнення за спірним виконавчим написом.

При цьому, суд враховує, що майно, на яке звернено стягнення за спірним виконавчим написом перебуває під арештом у виконавчому провадженні та містить обтяження як заставне майно згідно Іпотечного договору.

З урахуванням того, що обставини, викладені заявником у заяві про зустрічне забезпечення, не підтверджують необхідність вжиття визначених в заяві заходів, суд дійшов висновку, про недоведеність необхідності зустрічного забезпечення позову та застосування заявлених заходів.

Щодо посилання позивача на необхідність сплати відповідачем судового збору за подання клопотання про зустрічне забезпечення, суд зазначає, що ст.141 ГПК України не передбачено обов`язку такої сплати. Окрім того, Законом України "Про судовий збір" не визначено ставки судового збору за подання заяви про зустрічне забезпечення.

Принагідно суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.145 ГПК України: "Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи."

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 141, 234, 235, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Остер" про забезпечення позову від 10.05.2019 (вх.№02.1-50/45/19 від 11.05.2019) із врахуванням заяви від 03.06.2019 (вх.№ 02.1-34/4686/19 від 03.06.2019) задовольнити повністю.

2. Вжити заходи забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису №518 від 10 квітня 2019 року, що вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратенко М.І. про задоволення вимог Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" (вул.Лескова, 9, м.Київ, 01011, ) зверненням стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки від 17.06.2013.

3. Зупинити Державному підприємству «СЕТАМ» (вул.Стрілецька, буд.4-6, 01001, м.Київ, ) проведення торгів по реалізації лота №353245 з продажу предмета іпотеки, а саме: Будівлі офісно-торгівельного призначення: будівля офісу та магазину літ.А, що склад. з приміщень: - підвал - пр.№1-№2; l поверх - №3-№18; ІІ поверх - №19-№33, загальною площею 486.2 кв.м, та земельна ділянка, площею 0,0532 га, кадастровий номер: :01:043:0001, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_3 вул.Володимира Антоновича (Артема), 7.

4. Дана ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".

Стягувач за ухвалою суду від 03.06.2019 у справі №902/376/19: товариство з обмеженою відповідальністю "Остер" (вул.Володимира Антоновича, 7, м.Вінниця, 21018, );

Боржник за ухвалою суду від 03.06.2019 у справі №902/376/19: Акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" (вул.Лескова, 9, м.Київ, 01011, );

Боржник за ухвалою суду від 03.06.2019 у справі №902/376/19: Державне підприємство «СЕТАМ» (вул.Стрілецька, буд.4-6, 01001, м.Київ, ).

5. В задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" про зустрічне забезпечення від 22.05.2019 відмовити.

6. Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

7. Дана ухвала суду може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-256, підпункту 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України.

8. Примірник ухвали засвідчений гербовою печаткою суду надіслати Головному територіальному Управлінню Юстиції у Вінницькій області, копію ухвали - сторонам та Вінницькій філії ДП "Сетам" рекомендованими листами з повідомленнями про вручення поштових відправлень.

Суддя Нешик О.С.

віддрук. прим.:

1 - до справи;

2 - позивачу (вул.Володимира Антоновича, 7, м.Вінниця, 21018);

3 - відповідачу (вул.Лескова, 9, м.Київ, 01011);

4 - третій особі (вул.Тимошенка, 18, м.Київ, 04205)

5 - Головне територіальне Управління Юстиція у Вінницькій області ( а/с 391, м.Вінниця, 21028);

6 - Вінницька філія ДП "Сетам" (вул.Стрілецька, 16-А, м.Вінниця, 21007)