ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2019м. ДніпроСправа № 904/1245/19
Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Петренко І. В.

розглянувши у порядку письмового провадження без виклику учасників, справу

за позовом ДЕПАРТАМЕНТУ ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ

до Фізичної особи-підприємця ТКАЧА ВАДИМА ВАСИЛЬОВИЧА

про стягнення до міського бюджету 32028,46грн., з яких 29399,11грн. основної заборгованості; 2629,35грн. пені (договір №302-ДРА/17 від 06.09.2017 оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста)

Представники: справу розглянуто без виклику представників сторін.

СУТЬ СПОРУ:

ДЕПАРТАМЕНТ ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (далі - позивач) звернувся до господарського суду з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця ТКАЧА ВАДИМА ВАСИЛЬОВИЧА (далі - відповідач) в якій просить суд стягнути до міського бюджету 32028,46грн. основної заборгованості (договір №302-ДРА/17 від 06.09.2017 оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста).

Судові витрати по справі, а саме судовий збір у розмірі 1921,00грн., позивач просить суд покласти на відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/1245/19 визначено суддю Петренка Ігоря Васильовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.03.2019.

Ухвалою від 09.10.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження. Учасників процесу повідомлено, що розгляд справи буде здійснюватися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами. Сторін повідомлено, що процесуальні дії вчиняються протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі, а саме по 02.05.2019.

Щодо строку для подачі відзиву.

Ухвалу від 02.04.2019 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі відповідач отримав 12.04.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернулося на адресу господарського суду 03.05.2019.

Відповідачу в ухвалі від 02.04.2019 роз`яснено право на надання відзиву протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Отже, строк для подачі відзиву до 02.05.2019.

В ухвалі від 02.04.2019 встановлено строк для вчинення процесуальних дій до 02.05.2019.

Станом на 31.05.2019 відзив на позов не надано.

Господарський суд констатує, що відповідач своїм правом на подання відзиву на позов не скористався.

Відповідно до частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Господарський суд констатує, що сторони мали реальну можливість надати всі існуючі докази в обґрунтування своїх позовних вимог та заперечень суду першої інстанції.

Приписами статті 248 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відтак, шістдесятиденний строк з дня відкриття провадження у справі спливає 03.06.2019.

31.05.2019 здійснено розгляд справи по суті.

Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

Враховуючи приписи частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з розглядом справи без повідомлення (виклику) учасників справи, рішення прийнято без його проголошення.

Оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, беручи до уваги, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, а є результатом оцінки належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, надаючи оцінку зібраним у справі доказам в цілому, і кожному доказу окремо, який міститься у справі, мотивуючи відхилення або врахування кожного доказу, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Господарське зобов`язання виникає, зокрема із господарського договору (стаття 174 Господарського кодексу України).

При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору (частина 3 статті 180 Господарського кодексу України).

Між ДЕПАРТАМЕНТОМ ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (далі - позивач, орендодавець) та Фізичною особою-підприємцем ТКАЧЕМ ВАДИМОМ ВАСИЛЬОВИЧЕМ (далі - відповідач, орендар) укладено договір №302-ДРА/17 від 06.09.2017 про оренду нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста (далі - договір).

Предмет договору визначено у пункті 1.1. З метою ефективного використання комунального майна орендодавець на підставі рішення міської ради від 21.03.2007 №41/11 із змінами та доповненнями передає, а орендар приймає в строкове платне користування комунальне нерухоме майно - вбудовані нежитлові приміщення, які розташовані у цокольному поверсі 9-ти поверхового будинку (далі - об`єкт оренди), загальною площею 46,33кв.м., розміщені за адресою: м.Дніпро, вул.Будівельників, будинок 20-а, вартість яких, згідно з незалежною оцінкою становить 213830,00грн., без ПДВ, що перебувають на балансі комунального підприємства "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомості" Дніпропетровської міської ради, для використання під розміщення ветеринарної лікарні.

Використання об`єкту не за цільовим призначенням забороняється.

Ціну договору визначено у розділі 3. Орендна плата.

Строк. Цей договір діє з 06.09.2017 по 04.09.2020 (включно) (пункт 10.1 договору).

Відтак, сторонами погоджено істотні умови договору.

Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 Цивільного кодексу України).

Статтею 628 Цивільного кодексу України визначено зміст договору, який становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Договір у встановленому порядку не оспорений, не визнаний недійсним.

Таким чином, укладений між сторонами договір є дійсним, укладеним належним чином та є обов`язковим для виконання сторонами.

За договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк (стаття 759 Цивільного кодексу України).

Статтею 283 Господарського кодексу України визначено, що за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

Водночас орендоване майно є комунальним, тому на спірні правовідносини поширюється також і дія Закону України "Про оренду державного та комунального майна" від 10.04.1992 №2269-XII (далі - Закон №2269-XII), у частині 1 статті 2 якої наведено аналогічне визначення оренди.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором оренди.

Відносини, що виникли між сторонами по справі на підставі договору оренди, є господарськими зобов`язаннями і згідно з приписами статті 193 Господарського кодексу України, статей 525, 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 статті 761 Цивільного кодексу України визначено, що право передання майна у найм має власник речі або особа, якій належать майнові права.

Орендар вступає у строкове користування об`єктом оренди з дати підписання сторонами цього договору та акта приймання-передачі об`єкта оренди (пункт 2.2 договору).

Факт передачі об`єкта оренди від позивача до відповідача підтверджується актом від 06.09.2017 приймання-передачі, який підписано представниками сторін і скріплено печатками сторін.

Отже, з 06.09.2017 відповідач вступив у строкове користування об`єктом оренди.

Згідно статті 762 Цивільного кодексу України, за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму; договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за користування майном; наймач має право вимагати зменшення плати, якщо через обставини, за які він не відповідає, можливість користування майном істотно зменшилася; плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором (частини 1, 3, 4, 5).

Частиною 1 статті 286 Господарського кодексу України передбачено, що орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством.

Орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності (стаття 19 Закону України "Про оренду державного та комунального майна").

За частиною 3 статті 18 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" орендар зобов`язаний вносити орендну плату своєчасно і у повному обсязі.

Враховуючи зазначений вид договорів, вбачається, що він є оплатним, так як обов`язку орендодавця передати орендарю в оренду об`єкт оренди згідно з цим договором за актом приймання-передачі (пункт 7.1 договору) відповідає обов`язок орендаря своєчасно і у повному обсязі сплачувати орендну плату за весь час фактичного використання об`єкта оренди до дати підписання акта приймання-передачі об`єкта оренди, включно (пункт 5.2 договору).

Розрахунок орендної плати здійснюється за Методикою розрахунку і порядку використання плати за оренду комунального нерухомого майна, затвердженого міською радою, при цьому орендна ставка за використання комунального нерухомого майна, встановлена згідно з Протоколом №26-ДРА/17 від 06.09.2017 засідання комісії з проведення конкурсів на право оренди об`єктів нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста (пункт 3.1 договору).

Розмір орендної плати відповідно до розрахунку орендної плати, що є невід`ємною частиною цього договору, становить 2176,86грн. без ПДВ / базова за липень місяць 2017 року.

Нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється згідно з чинним законодавством та в повному обсязі спрямовується орендарем на рахунок балансоутримувача.

Орендна плата за перший місяць оренди визначається шляхом коригування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за період з першого числа наступного за базовим місяця до останнього числа першого місяця оренди, починаючи з серпня місяця 2017 року.

У платіжному дорученні обов`язково зазначити, номер договору оренди, дату укладання та назву орендаря (пункт 3.2 договору).

За користування об`єктом оренди орендар сплачує орендну плату, яку спрямовує:

- 70% від загальної суми орендної плати у розмірі 1523,80грн. до загального фонду міського бюджету;

- 30% від загальної суми орендної плати у розмірі 653,06грн. на рахунок балансоутримувача об`єкта оренди (пункт 3.3 договору).

Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць з урахуванням індексу інфляції за поточний місяць (пункт 3.4 договору).

Орендна плата сплачується орендарем щомісяця у термін не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, і не залежить від наслідків господарської діяльності орендаря.

Орендна плата сплачується орендарем за весь час фактичного використання об`єкта оренди до дати підписання акта приймання-передачі об`єкта оренди, включно (пункт 3.5 договору).

За період оренди з 06.09.2017 по 22.02.2019 утворилася заборгованість з орендної плати перед бюджетом у розмірі 29399,11грн.

Згідно статті 599 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняються виконанням, проведеним належним чином.

Доказів погашення заборгованості з орендної плати у розмірі 29399,11грн. відповідач не надав.

Докази повернення спірного майна за приймання-передачі об`єкта оренди відсутні.

Строк внесення орендної плати є таким, що настав.

Доводи позивача, наведені в обґрунтування позову, відповідачем не спростовано.

Отже, позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 29399,11грн. заборгованості з орендної плати є доведеними та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

У відповідності до статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до статті 1 Закону України „Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Згідно статті 3 Закону України „Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України, передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Пунктом 9.1 договору визначено, що за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність згідно з умовами цього договору та чинним законодавством України.

За несвоєчасну сплату суми орендної плати орендар зобов`язаний сплатити пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені від несплаченої суми орендної плати за кожен день прострочення платежу за весь період існування заборгованості у співвідношенні, визначеному у пункті 3.3 цього договору (пункт 9.2 договору).

Позивач нарахував пеню за загальний період прострочення з 16.04.2018 по 26.03.2019 у загальному розмірі 2629,35грн.

Відповідач контррозрахунку не надав.

Господарський суд перевірив розрахунок пені та визнав його арифметично та методологічно правильним, а вимогу такою, що підлягає задоволенню.

Судові витрати. З урахуванням положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір у розмірі 1921,00грн. покласти на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241, 254, 256-257, пунктом 17.5 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ДЕПАРТАМЕНТУ ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 75; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 37454258) до Фізичної особи-підприємця ТКАЧА ВАДИМА ВАСИЛЬОВИЧА ( АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) про стягнення до міського бюджету 32028,46грн., з яких 29399,11грн. основної заборгованості; 2629,35грн. пені (договір №302-ДРА/17 від 06.09.2017 оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста) задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця ТКАЧА ВАДИМА ВАСИЛЬОВИЧА (АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь ДЕПАРТАМЕНТУ ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 75; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 37454258) 29399,11грн. (двадцять дев`ять тисяч триста дев`яносто дев`ять грн. 11 коп.) основної заборгованості; 2629,35грн. (дві тисячі шістсот двадцять дев`ять грн. 35 коп.) пені; 1921,00грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна грн. 00 коп.) судового збору.

Видати наказ.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (частини 1,2 статті 241 Господарського процесуального кодексу України).

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пункту 17.5 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дата підписання та складення повного судового рішення - 31.05.2019.

Суддя І.В. Петренко