ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2019 р. м. Київ Справа№ 910/551/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Тищенко А.І.

Михальської Ю.Б.

при секретарі судового засідання Вайнер Є.І.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 15.05.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу Гаражного кооперативу "Барвінок" на рішення Господарського суду міста Києва від 21.05.2018 (повний текст рішення підписано 31.05.2018)

у справі № 910/551/18 (суддя Босий В.П.)

за позовом Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел"

до Гаражного кооперативу "Барвінок"

про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою

В судовому засіданні 15.05.2019 відповідно до ст.ст. 240, 283 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2018 Обслуговуючий кооператив "Індивідуальних забудовників "Новосел" звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Гаражного кооперативу "Барвінок" про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Позов обґрунтований незаконними діями відповідача, які перешкоджають позивачу у здійсненні його права на користування земельною ділянкою кадастровий номер : 85 :227 :0221 , яка належить позивачу на праві власності, у зв`язку з чим позивачем заявлено вимогу про зобов`язання відповідача усунути перешкоди у користуванні такою земельною ділянкою шляхом знесення капітальної нежитлової споруди, що займає площу 0,0046 га, проїзд з асфальтовим покриттям і обмежуючим бордюрним камінням, що займає площу 0,0463 га, та привести земельну ділянку у первісний стан.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.05.2018 у справі №910/551/18 позов задоволено.

Зобов`язано Гаражний кооператив "Барвінок" усунути перешкоди у користуванні Обслуговуючим кооперативом "Індивідуальних забудовників "Новосел" земельною ділянкою кадастровий номер : 85 : 227 :0221 шляхом знесення капітальної нежитлової споруди, що займає площу 0,0046 га, проїзд з асфальтовим покриттям і обмежуючим бордюрним камінням, що займає площу 0,0463 га, та привести земельну ділянку у первісний стан.

Стягнуто з Гаражного кооперативу "Барвінок" на користь Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" 1 762,00 грн. судового збору, 30 000,00 грн. витрат, що пов`язані зі збиранням доказів.

Рішення вмотивовано доведеністю та обґрунтованістю позовних вимог.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про відмову в позові.

Апеляційна скарга обґрунтована порушенням судом норм матеріального та процесуального права.

Апелянт зазначає, що судом взято до уваги лише доводи позивача, на які він посилається в позові.

Апелянт не погоджується з висновком суду, що КПП №4 будується на земельній ділянці позивача, в основу яких покладено висновки приватної компанії ТОВ «Головземпроект», яка виконувала роботи по встановленню меж вищевказаної земельної ділянки на замовлення Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел".

Апелянт наголошує, що позивач хибно оцінює межі своєї земельної ділянки згідно державного акту на право власності ЯЖ №931249 від 25.05.2010.

Апелянт вказує, що судом було безпідставно відмовлено у задоволенні клопотань відповідача про приєднання матеріалів та призначення земельно - технічної експертизи.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача заперечує проти доводів відповідача, викладених в апеляційній скарзі, просить її відхилити, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.07.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача у справі №910/551/18, розгляд справи призначено на 02.08.2018.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2018, у зв`язку із перебуванням судді Отрюха Б.В. у відпустці, для розгляду справи сформовано колегію у складі: головуючий суддя Хрипун О.О., судді Іоннікова І.А., Тищенко О.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 01.08.2018 справу № 910/551/18 колегією суддів у визначеному складі прийнято апеляційну скаргу до провадження, ухвалено розгляд справи здійснювати в раніше призначеному судовому засіданні 02.08.2018.

Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції склад колегії суддів змінювався, розгляд справи відкладався, останній раз на 14.08.2018.

В судовому засіданні апеляційної інстанції 14.08.2018 скаржником усно заявлено клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи, яке мотивоване тим, що між сторонами у справі існують суперечності щодо меж земельних ділянок, які граничать між собою та належать Гаражному кооперативу "Барвінок" (кадастровий номер :85: 227:0142 ) та Обслуговуючому кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" (кадастровий номер :85:227:0221).

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 14.08.2018 призначено у справі № 910/551/18 судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлені наступні питання:

1) визначити межі земельних ділянок, які граничать між собою та належать Гаражному кооперативу "Барвінок" (кадастровий номер земельної ділянки :85:227:0142 ), Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" (кадастровий номер :85:227:0221 ), Агрокомбінат "Пуща-Водиця" (кадастровий номер земельної ділянки : 85:227:0082 )?

2) визначити точки повороту земельної ділянки, яка належить Обслуговуючому кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" (кадастровий номер :85:227:0221 ) на границі розмежування внизу з земельними ділянками Гаражного кооперативу "Барвінок" (кадастровий номер :85:227:0142 ) та Агрокомбінат "Пуща-Водиця" (кадастровий номер земельної ділянки : 85:227 : 0082 )?

3) визначити точки повороту в верху земельної ділянки, яка належить Обслуговуючому кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" (кадастровий номер :85:227:0221 ) на границі із земельною ділянкою Агрокомбінат " Пуща -Водиця" (кадастровий номер земельної ділянки : 85:227:0082 )?

4) визначити чи Гаражний кооператив "Барвінок", облагороджуючи грунтову дорогу, шляхом її асфальтування та встановлення бордюрів, яка йде від контрольно-пропускного пункту № 4, згідно генерального плану Гаражного кооперативу "Барвінок" до вул. Сергія Данченко, своїми діями в вигляді дорожніх робіт займає частину території земельної ділянки, яка належить Обслуговуючому кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" (кадастровий номер : 85 :227 :0221 ) або не займає межі земельної ділянки Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел"?

Витрати, які підлягають сплаті за проведення експертизи, покладено на Гаражний кооператив "Барвінок".

Провадження у справі № 910/551/18 зупинено до проведення судової експертизи та повернення справи до Київського апеляційного господарського суду.

27.09.2018 до Київського апеляційного господарського суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист №18833/18-41 від 17.09.2018 з клопотанням експерта про надання додаткової інформації, необхідної для виконання експертизи та погодження для проведення комплексу топографо-геодезичних робіт залучення сертифікованих інженерів-геодезистів.

25.06.2018 на виконання Указу Президента України №454/2017 від 29.12.2017 "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах", яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Частиною 5 ст. 31 ГПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті "Голос України" №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Відповідно до акту прийняття-передачі судової справи від 01.10.2018 справу № 910/551/18 передано до Північного апеляційного господарського суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 10.10.2018 апеляційну скаргу відповідача передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Разіна Т.І., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2018 у справі №910/551/18 колегією суддів у визначеному складі прийнято апеляційну скаргу до провадження, поновлено апеляційне провадження у справі, розгляд клопотання експерта призначено на 01.11.2018.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.11.2018 у справі №910/551/18 клопотання експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи у справі №910/551/18 задоволено.

Зобов`язано Обслуговуючий кооператив "Індивідуальних забудовників "Новосел" та Гаражний кооператив "Барвінок" надати до Північного апеляційного господарського суду документи, витребувані експертом для проведення експертизи для подальшого скерування до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, а саме:

- координати поворотних точок земельної ділянки з кадастровим номером: 8:000000000:85:227: 0142 (з технічної документації на підставі якої був виданий правовстановлюючий документ на цю ділянку) з Державного земельного кадастру в системі УСК 1963 в паперовому та електронному вигляді;

- координати поворотних точок земельної ділянки з кадастровим номером: 8:000000000:85:227: 0082 (з технічної документації на підставі якої був виданий правовстановлюючий документ на цю ділянку) з Державного земельного кадастру в системі УСК 1963 в паперовому та електронному вигляді.

Погоджено залучення інженерів - геодезистів: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , з якими КНІСЕ укладені відповідні трудові угоди, для проведення камеральних топографо - геодезичних робіт.

Зобов`язано Гаражний кооператив "Барвінок" оплатити вартість проведення експертизи згідно рахунку №16207 від 10.09.2018.

Апеляційне провадження у справі №910/551/18 зупинено до повернення до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи з висновком судової експертизи.

Листом Київського науково - дослідного інституту судових експертиз №18833/18-41 від 17.01.2019, що надійшов до Північного апеляційного господарського суду 31.01.2019 повідомлено апеляційний суд, що попередня оплата експертизи до цього часу не виконана, відтак ухвала Київського апеляційного господарського суду про призначення експертизи у справі №910/551/18 залишається без виконання.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду 04.02.2019 у справі №910/551/18 поновлено апеляційне провадження, розгляд справи призначено на 28.03.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.03.2019 відкладено розгляд справи на 15.05.2019, приймаючи до уваги неявку представника відповідача.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2019, у зв`язку з перебуванням судді Разіної Т.І. у відпустці з 02.05.2019 по 17.05.2019 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі головуючий суддя: Скрипка І.М., судді Тищенко А.І., Михальська Ю.Б.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2018 колегією суддів у визначеному складі відкрито апеляційне провадження у справі, зазначено, що розгляд справи відбудеться 15.05.2019.

11.05.2019 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням у справі №910/3569/19 за позовом Гаражного кооперативу "Барвінок" до Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" про встановлення сервітуту, до якого додано копію ухвали Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі №910/3569/19, та копію позовної з додатками (не містить відбитку вх. штампу Господарського суду міста Києва).

Розглянувши подане представником відповідача клопотання, колегія суддів не знаходить підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Пунктом 5 частиною 1 статті 227 ГПК України передбачено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Про зупинення провадження у справі виноситься ухвала, яка в силу ст. 234 ГПК України має, зокрема, містити мотиви її винесення з посиланням на законодавство.

У відповідності до п. 3.16 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" встановлено вичерпний перелік підстав зупинення провадження у справі. Зупинення провадження у справі з інших підстав є неправомірним.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове або повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду пов`язаної з нею справи є виявлення обставин, підстав, фактів, тощо, що не можуть бути з`ясовані та встановлені у даному процесі, проте, які мають значення для конкретної справи, провадження у якій зупинено.

Враховуючи вимоги закону, для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясовувати, як пов`язана справа, яка розглядається даним судом, із справою, що розглядається іншим судом, а також чим обумовлюється неможливість розгляду даної справи.

Неможливість розгляду даної справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені господарським судом самостійно у даній справі. Йдеться про те, що господарський суд не може розглянути певну справу через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок, непідвідомчості, обмеженості предметом позову, неможливості розгляду тотожної справи, певної черговості розгляду вимог.

Таким чином, зупинення провадження у справі процесуальний закон пов`язує із неможливістю розгляду справи, що розглядається, до вирішення іншої справи. При цьому пов`язаність справ полягає в тому, що рішення іншого суду, який розглядає справу, встановлює обставини, що впливають на зібрання та оцінку доказів у даній справі, і ці обставини повинні бути такими, що мають значення для даної справи.

Отже, метою зупинення провадження у справі до розгляду пов`язаної з нею справи є виявлення обставин, підстав, фактів, тощо, що не можуть бути з`ясовні та встановлені у даному процесі, проте, які мають значення для конкретної справи, провадження у якій зупинено.

Сама по собі взаємопов`язаність двох справ ще не свідчить про неможливість розгляду даної справи до прийняття рішення у іншій справі.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає про відсутність підстав для зупинення провадження даної справи №910/551/18 до набрання законної сили рішенням у справі №910/3569/19 за позовом Гаражного кооперативу "Барвінок" до Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" про встановлення сервітуту.

Явка представників сторін

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції 15.05.2019 заперечував проти задоволення апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просив її відхилити, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Представник відповідача в судове засідання апеляційної інстанції 15.05.2019 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини його неявки суду невідомі.

Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень (ч. 3 ст. 120 ГПК України).

Учасники процесу були належним чином повідомлені про час та місце судового засідання, про що свідчать наявні в матеріалах справи докази.

Враховуючи положення ч. 12 ст. 270 ГПК України, відповідно до якого неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, зважаючи на те, що явка представника відповідача обов`язковою в судове засідання не визнавалась, судова колегія вважає за можливе розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

Рішенням Київської міської ради №450/1506 від 23.04.2009 передано ОК "Індивідуальних забудовників "Новосел" у власність земельну ділянку загальною площею 29,36 га між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі міста Києва, в тому числі:

- ділянку №1 площею 9,984 га - за рахунок земель, переданих відповідно до рішення Київської міської ради від 15.03.2007 №290/951 "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "Укрспецторг" земельної ділянки для будівництва житлового комплексу з соціально-побутовою інфраструктурою на вул. Замковецькій, 94-102 у Подільському районі м. Києва", право користування якої посвідчено договором оренди земельної ділянки від 09.02.2008 №85-6-00385;

- ділянку №2 площею 9,804 га - за рахунок земель, переданих відповідно до рішення Київської міської ради від 15.03.2007 №298/959 "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "Столиця" земельної ділянки для будівництва багатопрофільного житлового комплексу з торгово-соціальною інфраструктурою між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва", право користування якою посвідчено договором оренди земельної ділянки від 09.02.2008 №85-6-00386;

- ділянку №3 площею 9,568 га - за рахунок земель, переданих відповідно до рішення Київської міської ради від15.03.2007 №284/945 "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "НОВЕ МІСТО" земельної ділянки для будівництва житлового комплексу з соціально-побутовою інфраструктурою між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва", право користування якою посвідчено договором оренди земельної ділянки від 09.02.2008 №85-6-00387.

На підставі вказаного рішення позивачу видано державний акт серії ЯЖ№931249 від 25.05.2010 на право власності на земельну ділянку площею 10,0359 га з цільовим призначенням - для житлового будівництва, кадастровий номер :85:227:0221, що знаходиться між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №109881324 від 04.01.2018, право власності на вказану земельну ділянку було зареєстроване за позивачем на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 20.04.2016 індексний номер 29345834.

Спір у справі виник у зв`язку із неправомірним, на думку позивача, будівництвом відповідачем нежилої споруди на земельні ділянці кадастровий номер :85:227:0221 , яка належить позивачу на праві власності.

Зокрема, позивач вказує, що під час виконання робіт з відновлення частини межі своєї земельної ділянки була виявлена капітальна споруда та проїзд з асфальтовим покриттям і обмежуючим бордюрним камінням, які знаходяться на стадії будівництва; такий проїзд організовано від воріт сусіднього землекористувача - ГК "Барвінок"; загальна площа землеволодіння, зайнята самовільним будівництвом становить 0,0509 га.

За твердженнями позивача, будівництво споруди та проїзду до воріт відповідача відбувалося без погодження з позивачем як власником земельної ділянки, що свідчить про порушення відповідачем його права власності.

Задовольняючи позов, місцевий господарський суд дійшов висновку, що позивачем доведено факт вчинення відповідачем перешкод у користуванні позивачем належною йому на праві власності земельною ділянкою.

Судом першої інстанції було враховано, що такий спосіб захисту не може призвести до порушень права відповідача як власника спірної споруди, оскільки станом на момент винесення даного рішення така споруда не введена в експлуатацію та жодних прав на неї не зареєстровано у встановленому законодавством порядку.

Колегія суддів погоджується з такими висновками місцевого господарського суду з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У відповідності до ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

При цьому колегія суддів зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін (рішення Суду у справі Трофимчук проти України no.4241/03 від 28.10.2010).

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженого рішення норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення підлягає залишенню без змін виходячи з наступного.

Згідно із частиною першою статті 317 ЦК України власникові належить права володіння, користування та розпорядженням своїм майном.

У відповідності до статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Наведена стаття унормовує захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, констатує, що право власності може бути також порушене без безпосереднього вилучення майна у власника. Відповідно до цієї статті, власник у цьому випадку має право вимагати захисту свого права і від особи, яка перешкоджає його користуванню та розпорядженню своїм майном. Зазначений позов отримав назву "негаторний".

Позивачем негаторного позову може бути власник або титульний володілець, у якого знаходиться річ і щодо якої відповідач ускладнює здійснення повноважень користування або розпорядження, а відповідачем - лише та особа, яка перешкоджає позивачеві у здійсненні його законного права користування чи розпорядження річчю.

Предмет негаторного позову становитиме вимога володіючого майном власника до третіх осіб про усунення порушень його права власності, що перешкоджають йому належним чином користуватися, розпоряджатися цим майном тим чи іншим способом (шляхом звільнення виробничих приміщень власника від неправомірного перебування у них майна третіх осіб, виселення громадян з неправомірно займаних жилих приміщень власника, знесення неправомірно збудованих споруд, накладення заборони на вчинення неправомірних дій щодо майна власника тощо).

Підставою негаторного позову слугують посилання позивача на належне йому право користування і розпорядження майном, а також факти, що підтверджують дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення ним цих правомочностей. При цьому для задоволення вимог власника достатньо встановити факт об`єктивно існуючих перешкод у здійсненні власником своїх правомочностей. Таким чином, право власності як абсолютне право має захищатися лише при доведенні самого факту порушення.

При цьому, задоволення негаторного позову можливе за сукупністю двох підстав:

- наявність у позивача права вимоги усунення перешкод;

- вчинення перешкод відповідачем.

За відсутністю хоча б однієї з обставин, підстави для задоволення негаторного позову відсутні.

Як вірно зазначено місцевим господарським судом, звертаючись до суду із негаторним позовом, позивач мав довести наявність в останнього права власності або речового права на майно, усунення перешкод в користуванні та розпорядженні яким є предметом спору, а також неправомірність дій відповідача стосовно використання даного майна.

Відповідно до ст. 144 ГК України майнові права суб`єктів господарювання виникають внаслідок створення та придбання майна з підстав, не заборонених законом.

Правом власності згідно з ч. 1 ст. 316 ЦК України є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За приписами ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. При цьому, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно з ч. 1 ст. 183 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Як встановлено судом першої інстанції, позивач у встановленому законодавством порядку набув та зареєстрував право власності на земельну ділянку площею 10,0359 га з цільовим призначенням - для житлового будівництва, кадастровий номер :85:227:0221, що знаходиться між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва.

Відповідно до ч. 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Таким чином, враховуючи, що позов у даній справі стосується захисту прав землекористувача щодо можливості вільного користування земельною ділянкою шляхом звільнення відповідної земельної ділянки від розміщених на ній об`єктів, до предмету дослідження у даній справі входить встановлення обставин щодо наявності порушення, невизнання або оспорення права заявника, у чому полягає таке порушення прав та якими доказами воно підтверджується.

Отже, задоволення позовних вимог про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном прямо залежить від доведеності позивачем факту порушення його права власності чи законного володіння або в разі реальної наявності такої небезпеки.

На підтвердження факту перебування будівництва на спірній земельній ділянці позивачем надано до суду матеріли польових топографічних-геодезичних робіт, схеми та відомості координат точок теологічного ходу та інші матеріали, що становлять технічну документацію із землеустрою, складену Товариством з обмеженою відповідальністю "Головземпроект" на замовлення позивача.

Із вказаної документації вбачається, що під час виконання робіт із відновлення в натурі (на місцевості) межі земельної ділянки з кадастровим номером :85:227: 0221 , в північній частині землеволодіння виявлена капітальна споруда та проїзд з асфальтовим покриттям і обмежуючим бордюрним камінням, які знаходяться на стадії будівництва.

Згідно фотофіксації межових знаків, що містяться в матеріалах технічної документації із землеустрою, проїзд до вказаної будівлі організовано від воріт сусіднього землекористувача - ГК "Барвінок".

Під час розгляду справи в суді першої інстанції, представник відповідача не заперечував проти того факту, що будівництво капітальної споруди та проїзду здійснюється саме відповідачем, а відтак місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про доведеність того, що відповідачем здійснюється забудова спірної нежитлової будівлі та проїзду на території земельної ділянки з кадастровим номером :85 :227:0221 .

Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Вказана норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права полягає у позбавленні його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Порушення, невизнання або оспорювання права власності особи на земельну ділянку є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Положеннями ст. 41 Конституції України гарантовано кожному право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права.

Статтею 1 Першого протоколу до Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, передбачено чіткі критерії визнання можливості позбавлення права власності та межі дій держави, які можуть бути визнані обґрунтованими та правовими, а саме: наведена норма виділяє такі критерії правомірності позбавлення права власності: позбавити права власності можна лише в інтересах суспільства, а підставами можуть стати норми національного законодавства (у ст. "умови, передбачені законом") чи загальні принципи міжнародного права. Подібна норма має місце і в Конституції України, так само як і в Цивільному Кодексі України та в інших нормативно-правових актах.

Виходячи з принципу повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог та зобов`язання відповідача усунути перешкоди у користуванні позивачем земельною ділянкою кадастровий номер :85:227:0221 шляхом знесення капітальної нежитлової споруди, що займає площу 0,0046 га, проїзд з асфальтовим покриттям і обмежуючим бордюрним камінням, що займає площу 0,0463 га та привести земельну ділянку у первісний стан.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (у справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції", "Джеймс та інші проти Сполученого королівства") положення статті 1 Першого протоколу містять три окремих правила, які не застосовуються окремо: перше правило проголошує принцип мирного володіння майном, друге стосується позбавлення майна і визначає певні умови для визнання втручання у власність правомірним, третє правило визнає за державами контролювати використання майна за наявності певних умов для цього. Також, щоб зробити висновок, чи відповідає певний захід втручання в право власності принципу правомірного та допустимого втручання, слід оцінити, чи є захід законним, чи переслідує втручання суспільний інтерес, чи є такий захід пропорційним переслідуваним цілям.

Задовольняючи позов у викладеній редакції, судом першої інстанції вірно враховано, що такий спосіб захисту не може призвести до порушень права відповідача як власника спірної споруди, оскільки станом на момент винесення даного рішення така споруда не введена в експлуатацію та жодних прав на неї не зареєстровано у встановленому законодавством порядку.

Мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного відповідачем в апеляційній скарзі

Доводи апелянта, що спірна дорога була побудована ще в 1997 році, були розглянуті та вірно відхилені судом першої інстанції.

Відповідно до листа Управління превентивної діяльності ГУ у м. Києві Національної поліції України №2253/125/19/01-2017 від 05.04.2017, вбачається що відповідач тільки з 2017 року мав намір отримати дозвільні документи для влаштування такого проїзду.

Більш того, відповідачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження факту правомірності здійснення ним будівництва нежилої капітальної будівлі на земельній ділянці позивача, а також проїзду з асфальтобетонним покриттям.

Твердження відповідача, що вказана будівля знаходиться на території земельної ділянки, яка перебуває в оренді у ГК "Барвінок" та не належить позивачу на праві власності, судом не приймається до уваги з огляду на наступне.

Зокрема, відповідач вказує, що спірна земельна ділянка є виїздом з кооперативу, а законність користування вказаною земельною ділянкою підтверджує договір оренди земельної ділянки від 28.10.2010.

В той же час судом першої інстанції встановлено, що за договором оренди земельної ділянки від 28.10.2010 відповідачу в оренду було передано земельну ділянку площею 3,3865 кв.м, кадастровий номер : 85 : 227:0142 , що знаходиться за адресою: вул. Новомостицька, 25 у Подільському районі м. Києва .

При цьому, під час розгляду даної справи було встановлено, що будівництво спірної капітальної споруди та проїзду відбувається саме на території земельної ділянки з кадастровим номером :85:227 :0221 , доказів зворотного відповідачем не надано.

Подання відповідачем позову до Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел" про встановлення сервітуту щодо спірної земельної ділянки опосередковано підтверджує будівництво відповідачем нежилої капітальної будівлі з асфальтобетонним покриттям саме на земельній ділянці позивача.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості, що скаржником зроблено не було.

Відповідно до п.58 рішення ЄСПЛ Справа «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04) від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303-А, п.29).

За таких обставин решту аргументів відповідача (апелянта) суд визнає такими, що не мають суттєвого впливу на прийняття рішення у даній справі та не спростовують правильних висновків суду першої інстанції про задоволення позову.

Доводи позивача, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає обґрунтованими з вищевикладених підстав.

Таким чином, застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права відповідає встановленим обставинам справи, що свідчить про відсутність підстав для скасування або зміни оскаржуваного рішення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення апеляційної скарги Гаражного кооперативу "Барвінок" на рішення Господарського суду міста Києва від 21.05.2018 у справі №910/551/18.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги у зв`язку з відмовою в її задоволенні на підставі ст.129 ГПК України покладаються на апелянта.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, ст.ст. 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Гаражного кооперативу "Барвінок" на рішення Господарського суду міста Києва від 21.05.2018 у справі №910/551/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 21.05.2018 у справі №910/551/18 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/551/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст постанови складено 30.05.2019.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді А.І. Тищенко

Ю.Б.Михальська