У Х В А Л А

20.05.2019 м. Київ Справа № 910/3865/19

За позовом: концерну "ВІЙСЬКТОРГСЕРВІС";

до: виконавчого органу Київської міської ради департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища;

про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Суддя Балац С.В.

Секретар судового засідання Нарожна М.С.

Представники:

позивача: не з`явилися;

відповідача: Ходорич О.М.

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

Концерн "ВІЙСЬКТОРГСЕРВІС" звернувся до господарського суду м. Києва із позовом до виконавчого органу Київської міської ради департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовні вимоги мотивовані неправомірним здійсненням працівниками відповідача демонтажу павільйону № 4, розташованого за адресою: м. Київ , вул . Волинська, 47 , власником та балансоутримувачем якого є позивач.

Приписами частини 2 статті 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Положеннями частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Пунктами 1, 2 частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами, зокрема, є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та справи незначної складності, визнані судом малозначними.

Приписами частини 7 статті 250 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Відтак, справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження коли предметом спору є стягнення з відповідача суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Проте, за висновками суду віндикаційні позови (про витребування майна з чужого незаконного володіння) не є малозначними, а характер спірних правовідносин та предмет доказування вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Позовна заява підписана тимчасово виконуючим обов`язки (керівником) позивача Байда О.Г .

Так, відповідно до витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 29.03.2019 № , станом на дату підписання позовної заяви (22.03.2019) тимчасово виконуючим обов`язки (керівником) позивача зазначено - гр. Байда О.Г .

Ухвалою господарського суду від 01.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/3865/19 та вирішено розгляд справи здійснювати в порядку (за правилами) загального позовного провадження. Підготовче засідання призначене на 06.05.2019.

В підготовче судове засідання, призначене на 06.05.2019 з метою представництва інтересів позивача з`явилась гр. Татарчук Р.О. на підставі довіреності від 02.01.2019 № 03.

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Приписами частин 1, 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Положеннями частин 1, 2 статті 58 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Так, з 01.01.2019 представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції у судах першої інстанції здійснюється виключно адвокатами, які діють на підставі довіреності або ордеру.

Матеріали справи не містять доказів підтвердження того, що Татарчук Р.О. є адвокатом відповідно до вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відтак, в підготовче засідання 06.05.2019 повноважний представник позивача не з`явився.

Приймаючи до уваги вказану обставину в підготовчому засіданні 06.05.2019 оголошено перерву до 20.05.2019.

Про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 20.05.2019 позивач повідомлений ухвалою-повідомленням від 06.05.2019 № 910/3865/19, яку останній отримав 10.05.2019, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне в матеріалах справи.

Крім того, вказаною ухвалою позивачу роз`яснено, що у разі неявки останнього в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

В підготовче судове засідання, призначене на 20.05.2019 повноважний представник позивача не з`явилися обґрунтованих заяв або клопотань із зазначенням поважних причин неявки останніх до суду не подано.

Після дослідження матеріалів справи, в підготовчому засіданні 20.05.2019 суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Так, приписами статті 226 Господарського процесуального кодексу України врегульовані правові підстави, зокрема, для залишення позовної заяви без розгляду.

Перелік підстав залишення позову без розгляду, визначений ст. 226 Господарського процесуального кодексу України є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Враховуючи невиконання позивачем вимог ухвали-повідомлення від 06.05.2019 № 910/3865/19 та ненаправлення в судове засідання свого уповноваженого представника, зважаючи на доказове наповнення матеріалів справи, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду з підстав, визначених пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Так, приписами пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарський суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом.

У разі неповідомлення позивачем таких причин суд вправі, в залежності від конкретних обставин справи, або залишити позов без розгляду, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Відтак, перш, ніж залишити позов без розгляду, господарський суд зобов`язаний обґрунтувати дійсну неможливість розгляду спору по суті без витребуваних документів і з`ясувати причини невиконання його вимог позивачем, об`єктивно оцінивши їх поважність.

Враховуючи нез`явлення представника позивача в засідання суду, що перешкоджає вирішенню спору, суд дійшов висновку про залишення заявленого у даній справі позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 202, 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

У Х В А Л И В :

Позов залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 27 травня 2019 року

Суддя С.В. Балац