УХВАЛА

м. Київ

27.05.2019Справа № 910/3213/19
За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісма-Плюс" (01032, м. Київ, Жилянська,75, ідентифікаційний код 32095659)

про банкрутство

Суддя Мандичев Д.В.

Представники учасників:не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У березні 2019 року ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісма-Плюс" звернувся до суду з заявою про порушення справи про своє банкрутство у зв`язку з виявленням в ході ліквідаційної процедури кредиторської заборгованості, активи для погашення якої відсутні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.03.2019р. № 910/3213/19 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісма-Плюс" було прийнято до розгляду, засідання призначено на 01.04.2019 р., визначеного автоматизованою системою арбітражного керуючого Коляду В.І. зобов`язно подати заяву про участь у справі.

18.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Ткачука О.В. про участь у справі.

18.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Комлика І.С. про участь у справі.

18.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Гусак Ю.М. про участь у справі.

21.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява діквідатора боржника про його призначення ліквідатором у справі.

22.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Коляди В.І. про участь у справі.

27.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Коляди В.І. про участь у справі

29.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Пономарьова В.А. про участь у справі.

29.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Абрамова В.В. про участь у справі.

29.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Пісної Д.В. про участь у справі.

29.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Корницької О.О. про участь у справі.

29.03.2019 до Господарського суду м. Києва надійшли пистьмові пояснення боржника.

01.04.2019 до Господарського суду м. Києва надійшла заява арбітражного керуючого Коляди В.І. про участь у справі.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 01.04.2019 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісма-Плюс" (01032, м. Київ, вул. Жилянська,75, ідентифікаційний код 32095659), введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, розгляд справи призначено на 17.04.2019 о 12:00 год., повторно зобов`язано боржника надати суду оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду), докази повідомлення податкового органу про припинення платника податків (форма 8-ОПП).

05.04.2019 до суду надійшли додаткові пояснення Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісма-Плюс» по справі.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 17.04.2019 відкладено розгляд справи у підсумковому засіданні на 22.04.2019.

18.04.2019 до Господарського суду м. Києва надійшли додаткові пояснення боржника.

22.04.2019 до Господарського суду м. Києва надійшли додаткові поояснення боржника.

Постановою Господарського суду м. Києва від 22.04.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Вісма-Плюс» визнано банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру банкрута, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Коляду Володимира Ілліча (свідоцтво №1581 від 24.07.2013). Оприлюднено на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України повідомлення про визнання Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісма-Плюс" (01032, м. Київ,вул. Жилянська,75, ідентифікаційний код 32095659) банкрутом за № 59067 від 24.04.2019.

Відповідно до частини третьої ст. 95 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» кредитори мають право заявити свої вимоги до боржника, який ліквідується, у місячний строк з дня офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника, який ліквідується, банкрутом, на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України в мережі Інтернет. Зазначений строк є граничним і поновленню не підлягає. Особи, вимоги яких заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, або не заявлені взагалі, не є конкурсними кредиторами, а їх вимоги погашаються в шосту чергу.

22.05.2019 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява Головного управління ДФС у м. Києві про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 474 337,79грн.

Одночасно заявник клдопоче про відстрочення сплати судового збору на підставі ст.8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на важке матеріальне становище.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає таке.

Частиною 3 ст. 23 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" встановлено, що заява кредитора має містити: -найменування господарського суду, до якого подається заява;- ім`я або найменування боржника, його місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи та реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності);- ім`я або найменування кредитора, його місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи та реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності);- розмір вимог кредитора до боржника з окремим зазначенням суми неустойки (штрафу, пені);- виклад обставин, які підтверджують вимоги до боржника, та їх обґрунтування;- відомості про наявність заставного майна боржника, яке є забезпеченням вимог;- перелік документів, які додаються до заяви.

До заяви в обов`язковому порядку додаються докази сплати судового збору, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна, а також документи, які підтверджують грошові вимоги до боржника.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд звертає увагу на те, що статтею 8 вищезазначеного Закону передбачено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов. Водночас приписами цієї статті визначено суб`єктів оскарження щодо яких можна здійснити відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов`язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи згаданий принцип, господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення сплати судового збору. Таким чином, як органи державної влади, що утримуються за рахунок держбюджету, так і суб`єктів господарювання та громадян, законодавець поставив у рівні умови в частині обов`язку сплачувати судовий збір.

За таких обставин, вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу шляхом, зокрема, відстрочення сплати судового збору, окрім випадків, встановлених ст. 8 Закону України «Про судовий збір», призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Суд звертає увагу, що на заявника не поширюються приписи статті 8 Закону України «Про судовий збір», а тому клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Необхідно також зазначити, що згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», суди застосовують при розгляді Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Доступ до правосуддя у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не привести судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ГПК України.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у звязку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

А отже, відмова у клопотанні про відстрочення сплати судового збору у цій справі не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Статтею 24 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" встановлено, що господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви конкурсного кредитора здійснює перевірку її відповідності вимогам цього Закону. У разі якщо заяву конкурсного кредитора подано без дотримання вимог ч. 3 ст. 23 цього Закону, господарський суд письмово повідомляє заявника про недоліки заяви та строк, протягом якого він зобов`язаний їх усунути.

Дослідивши вищевказану заяву і приєднані до неї документи, суд встановив, що заявником було допущено деякі недоліки при її оформленні, які потребують усунення у розумний строк.

Так, до заяви не приєднано належних доказів сплати судового збору у встановленому Законом порядку за подання кредиторської заяви.

Зважаючи на вищевикладене, керуючись ст. 24 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Повідомити Головному управлінню ДФС у м. Києві про недоліки заяви про грошові вимоги кредиторів, що виявилися у відсутності доказів сплати судового збору за подання такої кредиторської заяви

2.Встановити Головному управлінню ДФС у м. Києві строк до 10.06.2019 р. для усунення вищевказаних недоліків заяви про визнання кредитором.

Суддя Д.В. Мандичев