ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"05" червня 2019 р.м. Одеса Справа № 916/495/19

Господарський суд Одеської області у складі судді Смелянець Г.Є.

при секретарі судового засідання Орлов О.О.

розглянувши заяву ОСОБА_1

про забезпечення позову за вх.№2-2651/19 від 04.04.2019р.

у справі №916/495/19

за позовом ОСОБА_1

до відповідачів: 1. ОСОБА_2

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Главбуд Плюс"

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, -

В С Т А Н О В И В:

Господарський суд Одеської області в порядку загального позовного провадження розглядає справу № 916/495/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ТОВ "Главбуд Плюс" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Главбуд Плюс", яке оформлене протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Главбуд Плюс" від 18.02.2019 року № 12.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням порядку скликання загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Главбуд Плюс", та відсутністю кворуму на загальних зборах товариства під час прийняття відповідних рішень.

04.06.2019р. за вх.№2-2651/19 господарським судом одержано заяву про забезпечення позову, згідно з якою позивач просить суд постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову, якою:

- заборонити усім державним реєстраторам юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати будь-які реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проводити будь-які реєстраційні дії щодо внесення відомостей відносно товариства з обмеженою відповідальністю «Главбуд Плюс» (), прийнятих на загальних зборах учасників ТОВ «Главбуд Плюс» після 12.02.2019 року до розгляду справи по суті.

При цьому, позивач посилається на те, що рішення загальних зборів учасників ТОВ «Главбуд Плюс», яке є предметом спору у даній справі, зареєстровано через КП „Агенція державної реєстрації", яке не знаходиться за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , та як вбачається з ухвали слідчого судді Краматорського міського суду Донецької області Данелюк О.М. від 19.10.2018р. «прокуратурою Донецької області здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000547 від 31.08.2018р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України за фактом зловживання посадовими особами КП «Реєстраційна служба Одеської області», які здійснюють незаконне переоформлення нерухомого майна від імені померлої особи. З метою приховування протиправної діяльності працівників КП «Реєстраційна служба Одеської області», 03.05.2018 зареєстровано комунальне підприємство «Агенція державної реєстрації» (). При цьому, працівники КП «Агенція державної реєстрації», на чолі з організаторами даного злочинного механізму, продовжують здійснювати внесення недостовірних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна, з метою відчуження земельних ділянок, житлових та нежитлових будівель.

Також позивач посилається на те, що ОСОБА_2 зареєстровано незаконну ухвалу судді Малиновського районного суду м. Одеси про забезпечення позову, якою відсторонено ОСОБА_3 з посади директора ТОВ «Главбуд Плюс» з 05.11.2014р., та призначено ОСОБА_2 виконуючим обов`язки директора ТОВ «Главбуд Плюс» з 05.11.2014р. до набрання рішенням по даній справі законної сили. Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 03.02.2014р. вказана ухвала Малиновського районного суду м. Одеси скасована, але, за час керування товариством ОСОБА_2 вчинив ряд протиправних дій щодо відчуження основних засобів товариства та штучного виведення коштів з рахунків. Окрім того, в подальшому родиною ОСОБА_2 вчинялися неодноразові спроби щодо відсторонення від управління директора товариства ОСОБА_3 про що свідчать позовна заява про звільнення ОСОБА_3 з посади директора ТОВ «Главбуд Плюс» подана до Малиновського районного суду м. Одеси (справа №521/19272/14-ц суддя Жуган Л.В. залишена без розгляду за клопотанням позивача); позовна заява про звільнення ОСОБА_3 з посади директора ТОВ «Главбуд Плюс» подана до Приморського районного суду м. Одеси (справа №522/5884/15-ц суддя Донцов Д.Ю. залишена без розгляду за клопотанням позивача); позовна заява про відсторонення ОСОБА_3 з посади директора ТОВ «Главбуд Плюс» подана до Київського районного суду м. Одеси (справа №520/10233/15-ц суддя Куриленко О.М. - залишена без розгляду).

Розглянувши у заяву позивача про забезпечення позову за вх.№2-2651/19 від 04.06.2019р., господарський суд дійшов висновку про задоволення заяви, з наступних мотивів.

Статтею 136 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Заходи до забезпечення позову можуть вживатися лише за умов, визначених статтею 136 Господарського процесуального кодексу, а саме:

- якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду;

- якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги,

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Відповідно до ч. 5 ст. 137 ГПК України не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони, зокрема, проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Згідно з п. 31 ч. 2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: дата прийняття, дата набрання законної сили та номер судового рішення, на підставі якого проведено реєстраційну дію.

Відповідно до ч. 10 ст. 13 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" державна судова адміністрація України забезпечує передачу до Єдиного державного реєстру примірника судового рішення, яке тягне за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, судового рішення про арешт корпоративних прав та про заборону (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій - у день набрання рішенням суду законної сили.

Відповідно до ч. 5 ст. 14 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" направлення судових рішень, які тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, та про заборону (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій здійснюється у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та Єдиним державним реєстром судових рішень.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі або заборону (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій, а також надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Пунктом 2 частини 1 статті 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачена така підстава для відмови у державній реєстрації, як "у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про судове рішення щодо заборони проведення реєстраційної дії".

Отже, заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений зокрема Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Під час проведення підготовчого провадження у даній справі, судом встановлено, що предметом позовних вимог ОСОБА_1 , із врахуванням заяви про зміну предмету позову за вх.№2-2358/19 від 20.05.2019р., є визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ «Главбуд Плюс», яке оформлено протоколом загальних зборів учасників ТОВ «Главбуд Плюс» від 18.02.2019р. №12, та яким ОСОБА_1 , із часткою у статутному капіталі цього товариства 50%, виключено зі складу засновників (учасників) товариства; здійснено перерозподіл часток та затвердження статутного капіталу товариства; змінено адресу місцезнаходження товариства; з 18.02.2019р. звільнено з посади директора ОСОБА_2 та з 19.02.2019р. призначено на посаду директора товариства ОСОБА_4.; викладено Статут товариства у новій редакції.

Отже, в даному випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Водночас, господарський суд вважає, що в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

(Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі N 910/1040/18).

Як встановлено господарським судом, позовні вимоги у цій справі направлені на захист порушених корпоративних прав позивача - ОСОБА_1 у Товаристві з обмеженою відповідальністю „Главбуд Плюс" від незаконних дій відповідача щодо виключення позивача зі складу учасників цього товариства, перерозподілу часток в цьому товаристві, зміни директора цього товариства без згоди позивача.

Тобто, обставини виключення позивача зі складу учасників товариства свідчать про те, що ТОВ „Главбуд Плюс" може приймати будь-які рішення щодо діяльності товариства без участі позивача, якого було виключено зі складу учасників товариства спірним рішенням, в той час як позивач не погоджується з його виключенням з товариства і ці обставини щодо обґрунтованості та законності прийняття рішення про виключення учасника є предметом розгляду даного спору.

За таких обставин господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, оскільки застосування зазначеного у заяві заходу пов`язується з обставинами, на які позивач посилається в обґрунтування позовних вимог, щодо виключення його зі складу учасників товариства та можливістю прийняття в подальшому рішень товариством без його участі, що порушує його корпоративні права на участь в управління товариством. Невжиття зазначеного заходу забезпечення позову може істотно ускладнити ефективний захист або поновлення порушених корпоративних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, подавши позов у цій справі, оскільки у разі, якщо до закінчення розгляду даної справи державним реєстратором будуть здійснені нові реєстраційні дії відносно ТОВ „Главбуд Плюс" на підставі прийнятих за відсутності позивач рішень, то позивач не зможе захистити або поновити свої права в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, що істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

При цьому, господарським судом враховується, що чинним господарським процесуальним кодексом України, зокрема, ч.ч. 7-10 ст. 145 ГПК України, ретельно врегульовані питання чинності заходів забезпечення позову та їх скасування, а тому суд не вважає за необхідне зазначити про їх чинність «до розгляду справи по суті», як про це просить заявник, що водночас не змінює висновків суду щодо задоволення поданої заяви.

Керуючись ст. 136, ст. 137, ст. 140, ст.234 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

1.Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову за вх.№2-2651/19 від 04.04.2019р. у справі №916/495/19 задовольнити.

2. Заборонити усім державним реєстраторам юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати будь-які реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проводити будь-які реєстраційні дії щодо внесення відомостей відносно товариства з обмеженою відповідальністю «Главбуд Плюс» (), прийнятих на загальних зборах учасників ТОВ «Главбуд Плюс» після 12.02.2019 року.

Стягувачем за цією ухвалою є: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Боржником за цією ухвалою є: Товариство з обмеженою відповідальністю «Главбуд Плюс» (654082, м. Одеса, вул. Сабанєєв міст, 5/7, кв. 504, )

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала набирає чинності 05.06.2019р. та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складання повної ухвали.

Суддя Смелянець Ганна Євгенівна