УХВАЛА

27 травня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/5281/14

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Сухового В.Г. - головуючого, Берднік І.С., Міщенка І.С.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Міністерства оборони України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.12.2018 (головуючий суддя Мальченко А.О., судді Жук Г.А., Дикунська С.Я.) та ухвалу Господарського суду Київської області від 26.07.2018 (суддя Лутак Т.В.) у справі № 910/5281/14

за заявою Міністерства оборони України

про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Київської області від 02.04.2015 у справі № 910/5281/14

за позовом Заступника прокурора Центрального регіону України з нагляду за додержанням законів у воєнній сфері в інтересах держави в особі Міністерства оборони України та Державного підприємства Міністерства оборони України "Укрвійськбуд"

до Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство "Параллакс"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача-1 - Фонду державного майна України,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача-2 - Комунального підприємства Київської обласної ради "Бородянське бюро технічної інвентаризації"

про витребування нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

25.04.2019 Міністерство оборони України повторно (вдруге) подало безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.12.2018 та ухвалу Господарського суду Київської області від 26.07.2018 у справі № 910/5281/14 після повернення вперше поданої касаційної скарги на зазначені судові рішення ухвалою Верховного Суду від 11.03.2019 на підставі статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга не відповідає вимогам статті 288 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

В тексті касаційної скарги міститься клопотання про поновлення строку, яке обґрунтоване тим, що ухвала Верховного Суду від 31.01.2019 про усунення недоліків первісно поданої касаційної скарги для виконання надійшла до відповідального підрозділу - Головного управління майна та ресурсів 13.02.2019, про що свідчить відбиток вхідного штампу та те, що безпосередній виконавець, на якого було покладено юридичний супровід даної справи, захворів та був госпіталізований до лікувального закладу Міністерства оборони України, про що свідчить витяг з Наказу від 12.02.2019 № 28 (по стройовій частині), з метою недопущення порушення прав держави в особі Міністерства оборони України, скаржник вважає, що наявні підстави для поновлення строку усунення недоліків.

На підтвердження вказаних доводів про наявність підстав поновлення строку, скаржником до уточненої касаційної скарги додано доручення № 29813/2403/с2415 від 08.02.2019 Заступника директора Юридичного департаменту Міністерства оборони України та витяг з наказу від 12.02.2019 № 28 про вибуття на стаціонарне лікування капітана юстиції Сороки А.В. офіцера юридичного відділу.

Розглянувши клопотання про поновлення пропущеного строку для подання касаційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Згідно з частиною 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Приписами частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви (касаційної скарги) без руху.

Положенням частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що повернення позовної заяви (у даному випадку касаційної скарги) не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Статтею 113 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (частина 2 статті 114 Господарського процесуального кодексу України).

Виходячи з наведеного, у разі подання повторної касаційної скарги після усунення недоліків, така скарга повинна бути подана також в межах встановленого законом 10-ти денного строку для усунення недоліків з дня вручення ухвали про повернення касаційної скарги, оскільки іншого строку на усунення недоліків Господарським процесуальним кодексом України не встановлено.

Касаційну скаргу Міністерства оборони України повторно (вдруге) подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду - 25.04.2019.

Проте, вперше подану касаційну скаргу у даній справі було повернуто ухвалою від 11.03.2019 на підставі статті 292 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з недоліками з огляду на те, що клопотання скаржника про усунення недоліків первісної касаційної скарги було залишено без розгляду як таке, що подане за межами строків, встановленим судом, для усунення недоліків.

Ухвалу Верховного Суду від 11.03.2019 отримано скаржником 19.03.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштової кореспонденції. Проте, касаційну скаргу після усунення недоліків повторно подано - 25.04.2019, тобто через 37 днів з дня вручення ухвали, що значно перевищує десятиденний строк, встановлений у частині 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України для усунення недоліків.

В заяві про поновлення строку на подання касаційної скарги, скаржник не зазначає обставин непереборної сили та поважності причин пропуску строку для усунення недоліків, встановлених процесуальним законом.

Приписами частини 3 статті 288 Господарського процесуального кодексу України визначено, що строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Скаржник у вказаній заяві не зазначає із-за яких саме причин він звернувся із касаційною скаргою через 37-днів з дати вручення ухвали Верховного Суду від 11.03.2019 про повернення первісної касаційної скарги, так само як і поважності причин пропуску строку подання первісної касаційної скарги та несвоєчасності усунення її недоліків з огляду на визнання неповажними причин, зазначених у первісному клопотанні.

Своєчасне (у межах встановленого строку) подання первісної касаційної скарги і невідкладне (одразу після одержання відповідної ухвали) усунення скаржником недоліків, які стали причиною повернення останньої, враховуються касаційний господарським судом у вирішенні питання про відновлення строку подання касаційної скарги разом з іншими обставинами, на які посилається скаржник у зазначеному клопотанні.

Посилання скаржника у заявленому клопотанні на те, що безпосередній виконавець, на якого було покладено юридичний супровід даної справи захворів, внаслідок чого був госпіталізований до лікувального закладу, відхилюється колегією суддів з огляду на те, що скаржник не був позбавлений права покласти юридичний супровід справи на іншого працівника юридичного відділу.

При цьому, скаржником не надано доказів, які б підтверджували наявність особливих та непереборних обставин, що перешкодили усунути недоліки касаційної скарги та подати невідкладно до суду касаційної інстанції касаційну скаргу в межах розумного строку.

До того ж, незважаючи на встановлений законом двадцятиденний строк на оскарження судового рішення, недоліки вперше поданої касаційної скарги усувалися у строк більше ніж перевищує строк касаційного оскарження, незважаючи на те що усунення таких недоліків потребує менше часу ніж на підготовку подачі касаційної скарги.

Таким чином, можливість своєчасного подання належно оформленої касаційної скарги залежала виключно від волевиявлення самого заявника, тобто мала суб`єктивний характер.

Своєчасне (у межах встановленого строку) подання первісної касаційної скарги і невідкладне (одразу після одержання відповідної ухвали) усунення скаржником недоліків, які стали причиною повернення останньої, враховуються касаційний господарським судом у вирішенні питання про відновлення строку подання касаційної скарги разом з іншими обставинами, на які посилається скаржник у зазначеному клопотанні.

При цьому, критерій "невідкладності" означає усунення недоліків первісної касаційної скарги одразу після отримання ухвали про повернення первісної скарги.

Відповідно до частини 2 статті 114 Господарського процесуального кодексу України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Разом з тим, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що не може бути виправданим подання касаційної скарги через 37-днів з дати вручення ухвали від 11.03.2019 про повернення первісної касаційної скарги без відповідного обґрунтування неможливості звернутися із касаційної скаргою невідкладно протягом розумного строку.

Колегія суддів звертає увагу скаржника, що сам факт повернення первісно поданої касаційної скарги не є тією обставиною, що свідчить про поважність пропуску строку на касаційне оскарження.

Отже, в клопотанні про поновлення строку скаржником не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску, та не зазначено об`єктивних обставин непереборної сили, що стали причиною пропуску строку на касаційне оскарження, у зв`язку з чим колегія суддів визнає зазначені в клопотанні підстави пропуску строку на подання касаційної скарги неповажними та відмовляє у задоволенні клопотання з наведених у ньому підстав.

Згідно з частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Таким чином, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду вважає за необхідне надати скаржнику строк для усунення зазначених вище недоліків, а саме, для можливості надання клопотання (заяви) про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Керуючись статтями 234, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати неповажними підстави, наведені у клопотанні Міністерства оборони України про поновлення пропущеного строку на подання касаційної скарги у справі № 910/5281/14.

2. Касаційну скаргу Міністерства оборони України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.12.2018 та ухвалу Господарського суду Київської області від 26.07.2018 у справі № 910/5281/14 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк, тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків скарги.

4. Довести до відома скаржника, що поштову кореспонденцію слід надсилати за адресою Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О.Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Суховий В.Г.

Судді Берднік І.С.

Міщенко І.С.