ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

20.05.2019 Справа № 905/377/19 Господарський суд Донецької області у складі судді Огороднік Д.М., при секретарі судового засідання Папакіній Б.О., розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ажур»

до Комунального підприємства «Полігон ТПВ»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Комунального підприємства «Комунальник»

про укладення договору

За участю представників сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

від третьої особи: від третьої особи: адвокат Савченко А.С. свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 1833 від 01.12.2009.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляд господарського суду Донецької області передані позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Ажур» до Комунального підприємства «Полігон ТПВ» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Комунального підприємства «Комунальник» про зобов`язання Комунального підприємства "Полігон" укласти договір на приймання та захоронення відходів із Товариством з обмеженою відповідальністю «Ажур» на умовах договору на приймання та захоронення відходів на умовах договору б/н від 11.12.2018, запропонованого Товариством з обмеженою відповідальністю «Ажур».

Позов обґрунтований тим, що відповідач ухиляється від укладання обов`язкового до підписання договору про приймання та захоронення відходів б/н від 11.12.2018. Позивач зазначає, що відповідачем не враховано той факт, що відходи від торгівельної діяльності позивача не є побутовими відходами, а отже останній має право на укладання договору на приймання та захоронення відходів з відповідачем на загальних умовах.

Ухвалою суду від 21.02.2019 позовну заяву прийнято судом до розгляду та відкрито провадження у справі №905/377/19; залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Комунальне підприємство «Комунальник»; підготовче судове засідання призначене на 14.03.2019.

У підготовче засідання призначене на 14.03.2019 позивач, відповідач та третя особа не з`явились. Від відповідача до суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання та залучення до справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Маріупольську міську раду.

Ухвалою суду від 14.03.2019 постановлено відкласти вирішення клопотання Комунального підприємства «Полігон ТПВ» про залучення до справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Маріупольську міську раду; задоволено клопотання Комунального підприємства «Полігон ТПВ» про відкладення підготовчого засідання; відкладено підготовче засідання на 25.03.2019.

Ухвалою суду від 25.03.2019 постановлено відмовити у задоволені клопотання Комунального підприємства «Полігон ТПВ» про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Маріупольську міську раду; задоволено клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання; відкладено підготовче засідання на 08.04.2019.

Листом помічника судді господарського суду Донецької області від 05.04.2019 повідомлено про те, що у зв`язку із перебуванням судді Огороднік Д.М. 08.04.2019 у відпустці, підготовче засідання призначене на 08.04.2019 не відбудеться, про дату, час та місце наступного засідання буде повідомлено після виходу судді Огороднік Д.М. із відпустки.

Ухвалою суду від 09.04.2019 повідомлено учасників справи №905/377/19 про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, яке відбудеться 15.04.2019.

У підготовче засідання призначене на 15.04.2019 з`явились представники позивача та третьої особи.

До початку розгляду справи по суті позивачем через канцелярію суду подано заяву б/н б/д в якій останній просить укласти договір між Товариством з обмеженою відповідальністю «Ажур» та Комунальним підприємством «Полігон ТПВ» на приймання та захоронення відходів на умовах договору б/н від 11.12.2018, в наведеній ним редакції.

Суд дослідивши заяву позивача б/н б/д дійшов висновку, що остання узгоджується з правами позивача передбаченими процесуальним законом; подана у порядок та у строки передбачені Господарським процесуальним кодексом; докази направлення учасникам справи копії заяви та доданих до неї документів позивачем надані, а отже вона підлягає прийняттю судом.

Подальший розгляд справи № 905/377/19 вирішено здійснювати в межах позовних вимог викладених позивачем в заяві б/н б/д.

Ухвалою суду від 15.04.2019 підготовче провадження у справі № 905/377/19 закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 19.04.2019.

Ухвалою суду від 19.04.2019 відкрито судове засідання по справі №905/377/19; у зв`язку із неприбуттям учасників справи у судове засідання, оголошено перерву в судовому засіданні до 13.05.2019.

Судове засідання призначене на 13.05.2019 не відбулось у зв`язку з неможливістю здійснення технічної фіксації судового процесу в результаті знеструмленням електромережі суду, що призвело до відключення автоматизованої системи документообігу суду з 14-50 год. 11.05.2019 до 09-05 год. 14.05.2019. Про вказаний факт Господарським судом Донецької області складено Акт щодо знеструмленням електромережі суду, вихід з ладу сервера автоматизованої системи та інші умови, що впливають на безперебійність та функціонування автоматизованої системи б/н від 14.05.2019, копія якого долучена до матеріалів справи. При цьому слід зазначити, що до суду з`явились представники відповідача та третьої особи. Представник позивача до суду не з`явився.

Ухвалою суду від 14.05.2019 повідомлено учасників справи №905/377/19 про дату, час та місце проведення судового засідання, яке відбудеться 20.05.2019; роз`яснено позивачу наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України.

У судове засідання призначене на 20.05.2019 позивач та відповідач явку своїх представників не забезпечили.

На електрону пошту суду відповідач надіслав клопотання від 25.05.2019 за вх. №04-27/1031 (без накладення ЄЦП) про розгляд справи за відсутності представника відповідача. Клопотання судом задоволено.

Відповідач на електронну адресу суду надіслав клопотання про залучення документів до матеріалів справи від 25.05.2019 за вх. №04-27/1031 разом з копіями наступних документів: розпорядження міського голови Маріупольської міської ради від 27.12.2002 №1456р; плану меж земельної ділянки; державного акту на право постійного користування земельною ділянкою; наказу управління житлово-комунального господарства від 22.05.2003 №30; рішення Маріупольської міської ради від 20.09.2002 №194.

Дослідивши надані відповідачем документи, суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача про їх залучення до матеріалів справи у зв`язку з пропущенням строку визначеного нормами чинного законодавства для подачі доказів та відсутністю клопотання про поновлення строку для подання доказів, а також у зв`язку з поданням копій документів не засвідчених належним чином.

Також відповідачем 20.05.2019 через канцелярію суду за вх. № 9718/19 подані письмові пояснення, які тотожні за змістом відзиву на позов від 03.04.2019 за вх. 6786/19. Пояснення долучені судом до матеріалів справи.

В судовому засідання приймав участь представник третьої особи, який через канцелярію суду подав письмові пояснення по суті спору від 20.05.2019 за вх.№ 9722/19, які долучені до матеріалів справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про необхідність залишення даного позову без розгляду, з огляду на наступне.

Як встановлено судом вище, позивачем не було забезпечено участі свого представника в судові засідання 19.04.2019, 13.05.2019 та 20.05.2019.

При цьому, позивачем не заявлялось клопотань про розгляд справи без участі представника позивача.

Про причини неявки в судові засідання 19.04.2019, 13.05.2019 та 20.05.2019 позивачем не повідомлено та доказів наявності поважних причин неявки представника в судові засідання суду не надано.

Про судове засідання, що відбулося 19.04.2019 позивач дізнався у судовому засіданні 15.04.2019, в якому він був присутній його представник адвокат Говорун М.Д. свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 4357 від 13.06.2012.

Про судове засідання 13.05.2019 позивач був повідомлений належним чином про, що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається отримання позивачем ухвали суду від 19.04.2019 №905/377/19 - 03.05.2019. (а.с. 165)

Про судове засідання 20.05.2019 позивач був повідомлений ухвалою суду від 14.05.2019, яку представник позивача отримав нарочно, за заявою від 15.05.2019 за вх. №9536/19, про що свідчить підпис представника позивача - адвоката Говорун М.Д. (а.с.168)

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 8 зазначеного Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом (частина 2 статті 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Приписами статті 2 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є зокрема: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Згідно з статтею 7 Господарського процесуального кодексу України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом.

Суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадків (ст. 14 Господарського процесуального кодексу України).

Приписами ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до статті 177 зазначеного Кодексу завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на 30 днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативою суду.

За змістом статей 181, 182 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд, у тому числі, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (стаття 194 Господарського процесуального кодексу України).

Так, відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог. При цьому, господарський суд має з`ясувати не тільки відсутність поважних причин, а також і те, яким чином неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Враховуючи вищевикладене та дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про те, що неявка представника позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору по суті.

Судом враховані положення ст. 194 Господарського процесуального кодексу України щодо завдання розгляду справи по суті. Разом з тим, неявка представника позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору по суті, оскільки судом не заслухано вступне слово позивача; не досліджені докази по справі, не заслухані репліки, пояснення щодо доказів учасниками справи; не з`ясовано чи наявність або відсутність клопотань, заяв по справі з боку позивача, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому засіданні.

Розгляд справи по суті за відсутності представника позивача та жодних від нього заяв щодо розгляду справи за його відсутності може бути розцінено як недотримання принципу верховенства права та належного здійснення правосуддя. Ці принципи є основоположними елементами права на справедливий суд, яке передбачено ст. 6 Конвеції про захист прав людини і основоположних свобод.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини, яку він викладає у своїх рішеннях.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" рішення Європейського суду є джерелом права для національних судів.

Пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення. Одним з призначенням обґрунтованого рішення є те, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. (п. 58 Рішення Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України").

Право на змагальні провадження фактично означає можливість сторін у кримінальному або цивільному слуханні бути обізнаними щодо усіх коментарів з приводу представлених доказів та спостережень, оскільки вони можуть вплинути на рішення суду (п. 63 Руїз Матеос проти Іспанії).

Стаття 6 § 1 гарантує тільки «процесуальну» справедливість, що на практиці розуміється як змагальні провадження, у процесі яких у суді на рівних засадах заслуховуються аргументи сторін (Star Cate Epilekta Gevmata та ініш проти Греції) (dec.)). Справедливість проваджень завжди оцінюється їх розглядом узагалом для того, щоб окрема помилка не порушувала справедливість усього провадження (п. 103 Миролюбов та інші проти Латвії).

Відповідно до ст. 210 Господарського процесуального кодексу України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

Суд розпочав розгляд справи по суті у судовому засіданні призначеному на 19.04.2019, разом з тим, 19.04.2019 було тільки відкрито судове засідання, суд не переходив до вступного слова учасників справи, дослідження доказів, оскільки у судове засідання учасники справи не забезпечили явку своїх представників.

Враховуючи те, що під час підготовчого провадження суд тільки з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і у відзиві, вирішує питання про витребування додаткових доказів, вирішує питання про призначення експертизи тощо, а безпосереднє дослідження доказів здійснює тільки під час розгляду справи по суті та з огляду на те, що кожна сторона має право надавати коментарій, висловлювати аргументи щодо доказів, звертати увагу суду на певний доказ та має право бути почутою судом та має право почути аргументи іншої сторони, суд не вбачає правових підстав для дослідження доказів за відсутності представника позивача у судовому засіданні та заяви від нього щодо розгляду справи без його участі. Неможливість дослідження доказів в судовому засіданні без участі представника позивача зумовлює неможливість ухвалення рішення по суті спору.

Оскільки позивач не подав до суду ні заяву про розгляд справи за його відсутності, ні повідомив про неявку та про поважність причини такої неявки, то у суду не має передбаченої процесуальним законом можливості розгляду позовних вимог (частина четверта статті 202 Господарського процесуального кодексу України).

Відтак, з огляду на викладене вище, зважаючи на належне повідомлення позивача ухвалами суду про місце, дату та час розгляду справи, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Пунктом 4 ч. 1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням). Відтак, сплачена позивачем сума судового збору не повертається позивачу у зв`язку з тим, що підставою для залишення позову без розгляду слугувала неявка позивача у судове засідання.

Керуючись, ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 та 234 Господарського процесуального кодексу України, п. 4 ч. 1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ажур» до Комунального підприємства «Полігон ТПВ» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Комунального підприємства «Комунальник» про укладення договору на приймання та захоронення відходів на умовах договору б/н від 11.12.2018, запропонованого Товариством з обмеженою відповідальністю «Ажур».

2. Ухвала набрала законної сили 20.05.2019 та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області (підпункт 17.5 пункту 17 Розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України) шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її прийняття.

3. Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали складено 27.05.2019.

Суддя Д.М. Огороднік