ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"29" травня 2019 р. м. ХарківСправа № 922/584/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

без виклику учасників справи

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 про відвід судді (вх. 13056 від 28.05.2019 р.) по справі

за позовом Приватного сільськогосподарського підприємства "ІМЕНІ ВАТУТІНА", с. Гетьманівка
до Державного кадастрового реєстратора відділу Держгеокадастру у Шевченківському районі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області Бичко Світлани Миколаївни, смт. Шевченкове третя особа - ОСОБА_1 третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Харківській області
про скасування рішення державного кадастрового реєстратора

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом Харківської області розглядається справа за позовом Приватного сільськогосподарського підприємства "Імені Ватутіна" до Державного кадастрового реєстратора відділу Держгеокадастру у Шевченківському районі, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області гр. ОСОБА_2 , третя особа гр. ОСОБА_1 (смт.Шевченкове) про визнання протиправними та скасувати рішення Державного кадастрового реєстратора відділу Держгеокадастру у Шевченківському районі, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області Бичко Світлани Миколаївни про реєстрацію у Державному земельному кадастрі земельної ділянки загальною площею 31,4003 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , яка знаходиться на території Гетьманівської сільської ради Шевченківського району Харківської області. Судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 01.03.2019 р. прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та встановлено сторонам строк на подання заяв по суті справи.

28.05.2019 р. представником ОСОБА_1 було подано заяву про відвід судді Лаврової Л.С. у справі № 922/584/19.

В обґрунтування заяви про відвід судді заявник зазначає, що дії судді Лаврової Л.С. викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості, зокрема заявник посилається на приєднання доказів судом з порушенням чинного процесуального законодавства, залишення без розгляду клопотання представника Лисенка В.М. щодо закриття провадження у справі та на безпідставну відмову в задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.

Суд, розглянувши заяву представника ОСОБА_1 про відвід судді від розгляду справи №922/584/19, дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Відповідно ч. 13 ст. 32 ГПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Водночас, згідно ч. 3 ст. 38 ГПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше першого судового засідання (при розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження).

В обґрунтування необхідності відводу судді заявник посилався на процесуальні дії та рішення судді, які на його думку ставлять під сумнів неупередженість та об`єктивність судді.

Щодо доводів заявника про долучення судом до матеріалів справи доказів, які подані з порушенням процесуальних вимог та клопотання про приєднання яких підписано представником особи, яка не є учасником провадження у справ, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до положень ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно ч. 9 вказаної статті копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Вказаною нормою також встановлено виключення щодо виконання такого обов`язку, зокрема визначено, що суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (ст. 177 ГПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 161 ГПК України суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

У відповідності до п.2-3 ч. 1 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам.

Згідно ч. 3 ст. 169 ГПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, в межах підготовчого засідання з метою виконання завдання підготовчого провадження та належної підготовки справи до розгляду по суті, сторонами було реалізовано свої процесуальні права учасників справи. Долученим до матеріалів справи доказам під час розгляду справи по суті судом буде надано оцінку відповідно до ст. 86 ГПК України з урахуванням положень ст. 76, 77, 78, 79 ГПК України.

Щодо тверджень заявника відносно встановлення особи, якою було підписано клопотання від сторони позивача, суд звертає увагу, що матеріали справи містять довіреність №2 від 08.10.2018 р., видану Приватним сільськогосподарським підприємством «Імені Ватутіна» на ім`я ОСОБА_3 , на представництво інтересів позивача в судах всіх інстанцій. Вказана довіреність підписана директором ПСП «Імені Ватутіна», видана терміном на три роки та дійсна до 08.10.2021 р. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ГПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Відповідно до ч. 4 вказаної статті повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Подані представником позивача клопотання та заява, що розглядалися в судовому засіданні 25.04.2019 р. та 08.05.2019 р., містять підпис ОСОБА_3 , тому суд вважає безпідставними посилання заявника на те, що клопотання від імені позивача підписано представником юридичної особи, яка не є учасником справи.

Відносно розгляду клопотань Головного управління Держгеокадастру у Харківській області та представника Лисенка В.М. про закриття провадження у справі, суд зазначає, що вказані клопотання було розглянуто судом та відмовлено у їх задоволенні ухвалою від 28.05.2019 р. Обґрунтованість вирішення клопотань учасників справи, у тому числі клопотання представника ОСОБА_1 . про зупинення провадження у справі, може бути предметом апеляційного оскарження в межах оскарження судового рішення, а незгода заявника із вказаними судовими рішеннями не є підставою для відводу судді.

Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Визначаючи зміст поняття безсторонності судді, суд керується викладеним у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" (Заява N21722/11) від 09.01.2013 р., в якому було зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Європейський суд з прав людини в рішенні "Білуха проти України" від 09.11.2006 (Заява N33949/02) зауважив, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного; стосовно об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність - це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Згідно ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Розглядаючи заяву про відвід, суд не переглядає та не перевіряє обґрунтованість процесуальних рішень судді на які посилається заявник, а встановлює наявність або відсутність підстав для відводу судді та обґрунтованість заяви про відвід. Учасник судової справи не позбавлений можливості оспорювання до суду вищої інстанції як судового рішення по суті, так і окремих процесуальних рішень суду, прийнятих в процесі розгляду справи, в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України.

З огляду на наведене вбачається, що позивачем у клопотанні про відвід судді не наведено жодної підстави, яка передбачена ст. 35 ГПК України, а усі його аргументи зводяться до незгоди позивача з процесуальними рішеннями судді, прийнятими за результатами розгляду заяв та клопотань сторін в межах розгляду даної справи, що жодним чином не свідчить про упередженість або відсутність об`єктивності судді відносно учасників судової справи.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги те, що заява про відвід судді не містить посилань на належні і допустимі докази, які б підтверджували обставини, що викликають сумнів щодо неупередженості судді при розгляді даної справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість відводу, вирішення питання про відвід судді Лаврової Л.С. має бути здійснений суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Враховуючи приписи ч. 5 п. 1 ст. 228 ГПК України, якими унормовано право суду на зупинення провадження у справі у разі надходження заяви про відвід судді, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі № 922/584/19.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Питання про відвід судді Лаврової Л.С. у справі № 922/584/19 передати на розгляд іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, та який визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Зупинити провадження у справі № 922/584/19 до вирішення питання про відвід.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.С. Лаврова