ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"05" червня 2019 р. м. ХарківСправа № 922/709/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Сальнікової Г.І.

розглянувши матеріали справи

за позовом Публічного акціонерного товариства "Харківгаз" (61109, м. Харків, вул. Безлюдівська, 1) 3-тя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Акціонерне товариство "Укртрансгаз" (01021, м. Київ, вул. Кловський узвіз, 9/1)
до Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласний спеціалізований будинок дитини "Зелений гай" (62460, Харківська обл., смт. Високий, вул. Поштова, буд. 11)
про стягнення 330109,83 грн.

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Господарського суду Харківської області перебуває справа № 922/709/19 за позовом Публічного акціонерного товариства "Харківгаз" до Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласний спеціалізований будинок дитини "Зелений гай" про стягнення 330109,83 грн. Позов обґрунтовано несанкціонованим споживанням (відбором) з боку відповідача природного газу з газорозподільної системи ПАТ "Харківгаз".

04.06.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду Харківської області від представника відповідача надійшла заява про відвід судді Сальнікової Г.І. (вх. № 13687).

Ухвалою господарського суду Харківської області від 04.06.2019 у справі № 922/709/19 відвід судді Сальніковій Г.І., що був заявлений представником відповідача у зв`язку з розглядом справи визнано необґрунтованим; постановлено заяву представника відповідача про відвід судді Сальнікової Г.І. передати на розгляд судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 ГПК України; зупинено провадження у справі до вирішення питання про відвід судді Сальнікової Г.І.

Автоматизованим розподілом судової справи (заяви) між суддями для розгляду заяви про відвід судді Сальнікової Г.І. визначено суддю Лавренюк Т.А, про що керівником апарату складено та підписано відповідний Витяг з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 05.06.2019 (суддя Лавренюк Т.А.) в задоволенні заяви представника відповідача про відвід судді Сальнікової Г.І. було відмовлено.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 05.06.2019 провадження у справі № 922/709/19 поновлено та призначено справу до розгляду в судовому засіданні на 17.06.2019 об 11:00.

Справа № 922/709/19 не може розглядатися судом під моїм головуванням у зв`язку з таким.

Частиною 13 статті 32 ГПК України встановлено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При наявності зазначених підстав суддя повинен заявити самовідвід (ч. 1 ст. 38 ГПК України).

Під час розгляду справи №922/709/19 відповідачем неодноразово висловлено та письмово викладено у своїх заявах позицію про те, що головуючим по справі безпідставно та необґрунтовано призначено справу до судового розгляду по суті, що у свою чергу, на думку відповідача, свідчить про упередженість та необ`єктивність судді.

З огляду на вищенаведене, твердження та аргументи відповідача зводяться до незгоди відповідача з процесуальними діями та рішеннями головуючого, прийнятими за результатами розгляду клопотань сторін у межах розгляду даної справи, що жодним чином не свідчить про упередженість або відсутність об`єктивності судді відносно учасників судової справи.

Згідно з ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Одночасно суд враховує, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" від 3 травня 2007 року суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Окрім того, у рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 9 січня 2013 року зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, п. п. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії").

Відповідно до рішення у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010, для забезпечення неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Тобто, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Наявність таких сумнівів, незважаючи на безпідставність доводів та тверджень відповідача може унеможливити повне виключення у стороннього спостерігача сумнівів щодо неупередженості зазначеного судді під час розгляду даної справи по суті та з огляду на необхідність забезпечення бездоганного авторитету Суду у даній справі та Судової влади у цілому, зумовлюють необхідність заявити самовідвід.

Враховуючи вищенаведене, з метою уникнення будь-яких сумнівів учасників судового процесу щодо об`єктивності та неупередженості під час розгляду справи № 922/709/19, з урахуванням сталої практики Європейського суду з прав людини, а також з метою забезпечення бездоганного авторитету Суду у даній справі та Судової влади у цілому, заявляю самовідвід.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити самовідвід головуючого у справі.

2. Відвести суддю Сальнікову Г.І. від участі у справі №922/709/19.

3. Справу №922/709/19 передати для здійснення повторного автоматизованого розподілу та визначення іншого складу суду відповідно до статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала окремо від рішення суду не підлягає оскарженню, але зауваження на неї можуть буди включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя Г.І. Сальнікова