ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2019 року м.Дніпро Справа № 40/45-10

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Паруснікова Ю.Б. (доповідач)

суддів: Білецької Л.А., Верхогляд Т.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Перший український міжнародний банк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.04.2019 (суддя Рудь І.А.)

за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Жовтоводський Аракс" на дії державного виконавця Жовтоводського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області у справі:

за позовом Публічного акціонерного товариства "Перший український міжнародний банк", м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Жовтоводський Аракс", м. Жовті Води Дніпропетровської області

про стягнення 840907,35 грн., -

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст скарги і ухвали суду першої інстанції.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 30.09.2010 у справі № 40/45-10 (суддя Красота О.І.) позов задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» на користь Публічного акціонерного товариства «Донгорбанк» заборгованість за кредитом у розмірі 699389,74грн., суму заборгованості за нарахованими процентами у розмірі 334382,84грн., суму пені за прострочення сплати процентів у розмірі 36034,41грн., 10698,07грн. державного мита, 236,00грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу.

На виконання вказаного рішення господарським судом 15.10.2010 видано наказ.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» 08.04.2019 звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області зі скаргою на дії державного виконавця, в якій скаржник просить суд:

- визнати неправомірними дії заступника начальника Жовтоводського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області по визначенню згідно зі складеним Фізичною особою-підприємцем Багровим Д.О. звіту про оцінку майна, вартості нежитлового приміщення, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс», - будівлі загальною площею 972,3м2, розташованої за у м.Жовті Води, по вул.Заводська, 8/66, неправомірними;

- визнати недійсним складений Фізичною особою-підприємцем Багровим Д.О. звіт про оцінку майна - нежитлового приміщення будівлі загальною площею 972,3м2, розташованої у м.Жовті Води, по вул. Заводська, 8/66;

- скасувати складений Фізичною особою-підприємцем Багровим Д.О звіт про оцінку майна, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс», - нежитлового приміщення будівлі загальною площею 972,3м2, розташованої у м.Жовті Води, по вул. Заводська, 8/66, і заборонити в подальшому його використання у виконавчому провадженні.

Скарга мотивована тим, що звіт про оцінку майна є необ`єктивним, недостовірним та таким, що не відповідає нормативно-правовим актам з оцінки майна.

Скаржник зазначає, що державний виконавець не повідомив його про результати визначення вартості майна на наступний робочий день після для визначення вартості мана, чим порушив вимоги частини 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»

Для оцінки майна взято порівняльний підхід і для порівняння виділено п`ять аналогічних об`єктів, однак, за твердженням скаржника, одне посилання на дату оскарження є неактивним, а інші взагалі не існують, що унеможливлює ідентифікацію об`єкта для порівняння, а будь-які інші джерела не враховані. Звіт не містить інформацію про ринок нерухомості в районі розміщення об`єкта оцінки, рівень інвестиційної привабливості населеного пункту, де розташований об`єкт, не здійснений аналіз існуючого використання і корисності об`єкта оцінки. Такий підхід оцінки майна скаржник вважає однобічним й необ`єктивним.

Скаржник вважає обов`язковим при здійсненні оцінки майна додержання пункту 50 Національного стандарту №1, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003, відповідно до якого проведенню незалежної оцінки майна передує ознайомлення з об`єктом оцінки, чого не було здійснено суб`єктом оціночної діяльності.

Відсутність доказів огляду об`єкту оцінки впливає на визначення ринкової вартості об`єкта, оскільки не відображає реальний стан майна боржника і його вартість, тому дії державного виконавця є протиправними, а звіт про оцінку майна не може бути підставою для здійснення інших виконавчих дій.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.04.2019 у справі №40/45/18 скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» на дії державного виконавця Жовтоводського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області задоволено у повному обсязі.

Визнано неправомірними дії заступника начальника Жовтоводського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області по визначенню вартості майна відповідно до звіту про оцінку майна, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс», а саме: нежитлового приміщення будівлі загальною площею 972,3 кв.м, розташованого у м.Жовті Води, по вул.Заводській, 8/66, складений Фізичною особою-підприємцем Багровим Д.О.

Визнано недійсним складений Фізичною особою-підприємцем Багровим» Д.О. звіт про оцінку майна нежитлового приміщення будівлі загальною площею 972,3 кв.м, розташованої у м.Жовті Води, по вул.Заводській, 8/66.

Скасовано складений Фізичною особою-підприємцем Багровим Д.О. звіт про оцінку майна, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» нежитлового приміщення будівлі загальною площею 972,3кв.м, розташованої у м. Жовті Води, по вул. Заводській, 8/66, і заборонено в подальшому його використання у виконавчому провадженні.

Ухвала місцевого господарського суду мотивована проведенням оцінки майна з істотним порушенням норм чинного законодавства, тому створює підстави для визнання неправомірними дій державного виконавця Жовтоводського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області по проведенню оцінки майна і визнання звіту про оцінку майна від 05.12.2018 недійсним.

Місцевий господарський суд зазначив, що звіт про оцінку не відображає реальний стан майна боржника і його вартість, оскільки не містить аналізу технічної можливості й економічної доцільності використання цього майна, що свідчить про формальне визначення умов найбільш ефективного використання об`єкта оцінки, а при застосуванні для оцінки майна порівняльного підходу, суб`єкт оцінювання послався на адреси і номери об`яв у мережі інтернет, без можливості ідентифікувати ці об`єкти для порівняння з об`єктом оцінки.

Встановивши відсутність в матеріалах справи доказів ознайомлення з об`єктом для проведення оцінки і доказів своєчасного направлення державним виконавцем на адресу боржника повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна, місцевий господарський суд дійшов висновку про задоволення скарги на дії державного виконавця і скасування звіту про оцінку майна.

2. Короткий зміст вимог та узагальнені доводи апеляційної скарги.

Акціонерне товариство «Перший Український міжнародний банк» звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.04.2019 у справі №40/45-10 і постановити нову, якою відмовити в задоволенні скарги.

Посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2018 у справі №914/881/17, відповідно до висновків якої звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним, представник Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» вважає неналежним обраний Товариством з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» спосіб захисту, шляхом визнання такого звіту недійсним і його скасування.

Скаржник в апеляційній скарзі зазначив, що місцевий господарський суд здійснив розгляд скарги про визнання недійсним і скасування звіту оцінки майна, здійсненого Фізичною особою-підприємцем Багровим Д.О., без залучення суб`єкта оціночної діяльності, тобто особи прав та інтересів якої стосується оскаржувана ухвала, що відповідно до пункту 4 частини 3 статті 277 Господарського процесуального кодексу України є обов`язковою підставою для скасування судового рішення.

Скаржник зазначає, що норми діючого законодавства не передбачають порядок ознайомлення суб`єкта оцінювання з об`єктом оцінки, тому вважає хибними висновки місцевого господарського суду щодо відсутності доказів ознайомлення з об`єктом оцінки, оскільки суб`єктом оціночної діяльності, перед підготовкою звіту про оцінку майна, проведено ознайомлення з ним шляхом ознайомлення з технічною документацією, проведенням огляду нерухомого майна і здійснення фотофіксації, про що свідчать наявні в звіті фотографії.

Суб`єктом оціночної діяльності обрано порівняльний підхід оцінки нерухомості, оскільки діюче законодавство не містить імперативних норм щодо застосування конкретного методичного підходу оцінки майна. У звіті викладена повна інформація про ринок нерухомості, аналіз ефективного використання об`єкту оцінки, а також інші чинники, аналіз ефективного використання об`єкту оцінки й інші чинники, які впливають на визначення його вартості, тому скаржник вважає помилковим висновок місцевого господарського суду щодо відсутності інформації про ринок нерухомості в районі розміщення об`єкта оцінки і формальність визначення умов найбільш ефективного використання майна.

Для проведення оцінки за порівняльним підходом, суб`єктом оціночної діяльності проведений аналіз ринку подібної нерухомості в межах даного району, враховано результати аналітичних досліджень ринку нерухомості міста і району місцерозташування нерухомості, а посилання на функціональні аналоги в мережі інтернет є активними, тому твердження Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» про зворотне апелянт вважає зловживанням процесуальними правами з метою введення суду в оману.

3. Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» відзив на апеляційну скаргу не надало.

4. Рух справи в суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.04.2019 колегією суддів у складі головуючого судді Паруснікова Ю.Б. (доповідач), суддів Білецької Л.М., Верхогляд Т.А. відкрито провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.04.2019.

На підставі розпорядження керівника апарату суду №411 від 13.05.2019, у зв`язку з перебуванням на лікарняному судді Пархоменко Н.В., відповідно до протоколу повторного розподілу судової справи між суддями, визначено колегію суддів для розгляду справи №904/4951/18 у складі: головуючого судді Паруснікова Ю.Б. (доповідач), суддів Білецької Л.М., Верхогляд Т.А.

Від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» 28.05.2019 на адресу Центрального апеляційного господарського суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно із пунктом 11 статті 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Відповідно до пункту 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи те, що наявні матеріали справи є достатніми для всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи, зважаючи на обмежений процесуальний строк розгляду апеляційної скарги, судова колегія визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу у відсутності представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс».

У судовому засіданні 03.06.2019 оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

5. Встановлені судом першої та апеляційної інстанції обставини справи.

Як встановлено місцевим господарським судом та підтверджується матеріалами справи 31.07.2015 заступником начальника Жовтоводського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Смирською О.І. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №48316457 (т.3, а.с.90) з примусового виконання наказу Господарського суду Дніпропетровської області від 15.10.2010 за № 40/45-10.

Державним виконавцем Смирською О.І. проведено опис та арешт належного боржнику майна - нежитлового приміщення будівлі загальною площею 972,3м2, розташованої за у м.Жовті Води, по вул. Заводській, 8/66, про що складений акт опису й арешту майна від 07.07.2017 (т.4, а.с.143-144).

Заступником начальника відділу Жовтоводського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Смирською О.І. 27.07.2017 прийнято постанову про арешт майна боржника (т.4, а.с.145), а саме: нежитлової будівлі загальною площею 972,3м2, розташованої у м.Жовті Води, по вул. Заводська, 8/66.

Начальником відділу Жовтоводського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Смирською О.І. 13.09.2018 прийнято постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні (т.6, а.с.118-119). Вказаною постановою суб`єктом оціночної діяльності у виконавчому провадженні з примусового виконання наказу від 15.10.2010 за № 40/45-10 призначено Багрова Дмитра Олеговича, який має сертифікат суб`єкта оціночної діяльності, виданий Фондом державного майна України 10.08.2018 за №625/18 (строк дії: 10.08.2021).

У п. 2 постанови вказано про те, що суб`єкту оціночної діяльності - суб`єкту господарювання Багрову Дмитру Олеговичу надати звіт про оцінку вартості нежитлової будівлі загальною площею 972,3м2, розташованої у м.Жовті Води, по вул.Заводській, 8/66.

Суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкта господарювання Багров Дмитро Олегович попереджений про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого звіту з питань, що містяться в постанові.

Про ознайомлення із текстом вказаної постанови суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання Багрова Д.О. свідчить його особистий підпис на постанові.

Суб`єктом оціночної діяльності Багровим Дмитром Олеговичем 05.12.2018 складено звіт про оцінку майна що належить боржнику, об`єкт оцінки: нежитлова будівля загальною площею 972,3м2, розташована у м.Жовті Води, по вул.Заводській, 8/66 (т.6, а.с.96-116).

Згідно із висновком до звіту про оцінку майна вартість об`єкта оцінки на дату оцінки (05.12.2018) становить 775000,00 грн. без ПДВ (т. 6, а.с. 97).

Листом від 05.02.2019 за №1161 Жовтоводський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області повідомив Товариство з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» результати оцінки майна боржника, яку було призначено в рамках виконавчого провадження АСВП №48316457 при примусовому виконанні наказу №40/45-10 від 15.10.2010, виданого Господарським судом Дніпропетровської області. Боржника повідомлено, що вартість майна становить 775000,00грн. і роз`яснено останньому про можливість оскарження цих результатів у судовому порядку в 10-ти денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Згідно підпису наданому голови ліквідаційної комісії боржника - Циганок Г.М., Товариство з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» отримало цей лист 28.03.2019 (т.6, а.с.125).

Скаржник зазначає, що державний виконавець не повідомив його у передбачений частиною 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» строк про результати визначення вартості та оцінки майна.

Скаржник вважає, що складений звіт про оцінку майна від 05.12.2018 підлягає скасуванню, оскільки ані Жовтоводським міським відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, ані суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання Багровим Д.О. ознайомлення з об`єктом для проведення оцінки не було, що ставить під сумнів об`єктивність, повноту та якість проведеної оцінки і самого звіту про оцінку майна.

6. Доводи, за якими суд апеляційної інстанції не погоджується з висновками суду першої інстанції.

Відповідно до статті 339 Господарського процесуального кодексу України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права.

Оцінка майна боржника за своєю суттю є процесуальною дією державного виконавця, незалежно від того, яка конкретно особа (сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності) здійснювала відповідні дії. Таким чином, відповідальність за порушення строку надання звіту суб`єктом оціночної діяльності та наявність недоліків у проведенні оцінки у виконавчому провадженні покладається на державного виконавця, яким його було призначено.

Відповідно до частин 1-3 статті 20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Експертом або спеціалістом може бути будь-яка дієздатна особа, яка має необхідні знання, кваліфікацію та досвід роботи у відповідній галузі. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надавати усні рекомендації щодо дій, які виконуються в його присутності.

Постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності прийнята державним виконавцем 13.09.2018.

Звіт про оцінку майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання складений 05.12.2018.

Положеннями статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що у разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Повідомлення про результати оцінки датовано 05.02.2019 і згідно пояснень державного виконавця (відзив від 17.04.2019; т.6, а.с.154-157) направлено боржнику державним виконавцем в той же день, однак зазначене повідомлення не було вручене боржнику і повернене поштою органу виконавчої служби, про що свідчить конверт з відміткою: «за закінченням терміну зберігання» і інформацією з сайту Укрпошти (т.6, а.с.160-161).

Відповідно до наявної в матеріалах копії конверту повідомлення направлено за юридичною адресою боржника, у зв`язку з чим апеляційний господарський суд доходить висновку про дотримання державним виконавцем положень частини 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Згідно із відміткою поштового відділення боржник відмовився від отримання повідомлення про результати оцінки, а отримав його через свого представника 28.03.2019, що підтверджується його підписом на повідомленні, у зв`язку з чим апеляційний господарський суд не погоджується висновком місцевого господарського суду щодо порушення державним виконавцем встановлених частиною 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» строків повідомлення сторін про результати визначення вартості чи оцінки майна.

Інших доказів направлення державним виконавцем боржнику звіту про оцінку майна не на наступний день, після його отримання державним виконавцем, матеріали справи не містять.

Разом з тим, апеляційний господарський суд звертає увагу на положення частини 5 статті 13 Закону України «Про виконавче провадження» якою передбачено, що за порушення строків прийняття рішень та вчинення виконавчих дій виконавці несуть відповідальність в порядку, встановленому законом. Порушення строків прийняття рішень та вчинення виконавчих дій виконавцями не є підставою для скасування такого рішення чи виконавчої дії, крім випадків, коли вони були прийняті або вчинені з порушенням процедури, передбаченої цим Законом.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 08.10.2018 у справі №910/10063/16.

Місцевий господарський суд не зазначив, яким чому порушення державним виконавцем строків вчинення вищезазначених виконавчих дій, є підставою для скасування такої виконавчої дії.

Апеляційний господарський суд доходить висновку, що доводи скарги не підтверджені достатніми доказами та не можуть, у даному конкретному випадку, буди підставою для визнання незаконними дій виконавця.

Щодо вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» про визнання недійсним і скасування звіту апеляційний господарський суд зазначає, що правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені у Законі України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»

Згідно із частиною 4 статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до 12 цього Закону.

За змістом частини 1 статті 10 і частини 1 статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» спори, пов`язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Статтею 32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, а згідно з частиною 2 цієї статті оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

З урахуванням викладеного, чинним законодавством України передбачено підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема недостовірності чи необ`єктивності оцінки майна) ним своїх обов`язків.

Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина 1 статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Таким чином, звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

За змістом статей 12, 33 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним.

Аналогічну правову позицію викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13.03.2018 у справі № 914/881/17.

Зважаючи на викладене провадження з розгляду скарги на дії державного виконавця у справі №40/45-10 в частині вимог про визнання недійсним та скасуванню звіту про оцінку майна від 05.12.2019 підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України.

Також місцевий господарськи суд у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали зазначив про реєстрацію 21.12.2018 нової редакції статуту позивача, відповідно до якого змінено найменування останнього. Відповідно до підпункту 1.1 статуту Акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк» є правонаступником всіх прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк».

У зв`язку з вищезазначеними встановленими обставинами місцевий господарський суд в резолютивній частині оскарженої ухвали здійснив заміну стягувача(позивача) у справі №40/45-10 з Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» на Акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк.

Порядок заміни сторони виконавчого провадження врегульовано статтею 334 Господарського процесуального кодексу України.

У разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником.

Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець (частини 1, 2 статті 334 Господарського процесуального кодексу України).

Матеріали справи не містять заяви сторони виконавчого провадження про зміну її правонаступником, у зв`язку з чим апеляційний господарський суд доходить висновку, що здійснивши заміну стягувача місцевий господарський суд вийшов за межі заявлених вимог.

Статтею 52 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

У пункті 1.4 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 за №8 зазначено, що господарським судам необхідно враховувати, що сама лише зміна найменування юридичної особи не означає її реорганізації, якщо при цьому не змінюється організаційно-правова форма даної особи.

У разі коли така зміна сталася у процесі вирішення спору господарським судом, про неї обов`язково зазначається в описовій частині рішення (при цьому у мотивувальній частині, за необхідності, також зазначається нове найменування учасника судового процесу - наприклад, у разі задоволення позову до нього) або в ухвалі, якою закінчується розгляд справи.

Відповідно до абзацу другого частини 4 статті 3 Закону України «Про акціонерні товариства» акціонерне товариство самостійно визначає необхідність зазначати у своєму найменуванні його тип, передбачений статтею 5 цього закону.

Згідно із статтею 5 Закону України «Про акціонерні товариства» акціонерні товариства поділяються на публічні акціонерні товариства та приватні акціонерні товариства, а зміна типу товариства з приватного на публічне або з публічного на приватне не є його перетворенням.

Таким чином, позивач у справі №40/45-10 змінив назву товариства без його реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення).

З огляду на викладене апеляційний господарський суд зазначає, що оскільки не відбулося реорганізації позивача, у місцевого господарського суду були відсутні підстави для здійснення процесуальної дії, передбаченої статтею 52 Господарського процесуального кодексу України.

7. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України).

За таких обставин, наявні підстави передбачені статтею 277 Господарського процесуального кодексу України, для задоволення апеляційної скарги і скасування судового рішення повністю та ухвалення нового.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на відповідача по справі.

Керуючись статтями 129, 231, 269, 275, 277, 281-283 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Перший український міжнародний банк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.04.2019 - задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.04.2019 у справі №40/45-10 - скасувати.

Відмовити у задоволенні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтоводський Аракс» на дії державного виконавця Жовтоводського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Провадження в частині вимог про визнання недійсним та скасування звіту про оцінку майна нежитлового приміщення будівлі загальною площею 972,3м2, розташованої у м.Жовті Води, по вул. Заводській, 8/66 - закрити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 06.06.2019

Головуючий суддя Ю.Б. Парусніков

Судді: Л.М. Білецька

Т.А. Верхогляд