номер провадження справи 32/169/16-22/93/18-5/166/18
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

23.05.2019 Справа № 908/3209/16

м.Запоріжжя Запорізької області

Колегія суддів господарського суду Запорізької області у складі:

Головуючий суддя Проскуряков К.В.,

Судді Азізбекян Т.А.,

Мірошниченко М.В.,

при секретарі судового засідання Рачук О.О., розглянувши матеріали справи

За позовом: Публічного акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк "Індустріалбанк" (69037, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 39Д; )

До відповідача-1: Відділу урядового Фельд`єгерського зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в місті Запоріжжі (69063, м. Запоріжжя, вул. Базарна, буд. 4; )

До відповідача-2: Головного управління урядового фельд`єгерського зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (01001, м. Київ, вул. Мала Житомирська, буд. 19; )

За участю: Військової прокуратури Запорізького гарнізону Південного регіону України (69063, м. Запоріжжя, вул. Базарна, 2; )

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Державна казначейська служба України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6; )

про стягнення 2 749 201,39 грн.

За участю представників сторін:

Від позивача: Мамотенко О.П., довіреність № 152 від 05.07.2018, адвокат (посвідчення адвоката України №ЗП001278 від 28.04.2017; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю ЗП 001278 від 28.04.2017, договір про надання правової допомоги від 05.07.2018);

Від відповідача-1: не з`явився ;

Від відповідача-2: Гончаренко Є.В., довіреність № 63/10-1431 від 02.04.2019;

Від військової прокуратури Запорізького гарнізону Південного регіону України: не з`явився;

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: не з`явився;

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні господарського суду Запорізької області у наступному складі: головуючий суддя Проскуряков К.В., судді: Азізбекян Т.А., Мірошниченко М.В. перебуває справа № 908/3209/16 за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк "Індустріалбанк" до Відділу урядового Фельд`єгерського зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в місті Запоріжжі, Головного управління урядового фельд`єгерського зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Державна казначейська служба України, за участю Військової прокуратури Запорізького гарнізону Південного регіону України про стягнення 2 749 201,39 грн.

Ухвалою господарського суду Запорізької області від 02.05.2019 (суддя Корсун В.Л.) відмовлено у задоволенні заяви ПАТ АКБ "Індустріалбанк" за вих. № 06-02-3062 від 17.04.19 про відвід судді Азізбекян Т.А. у справі №908/3209/16.

Ухвалою суду від 07.05.2019 провадження у справі № 908/3209/16 поновлено з 23.05.2019, розгляд справи у підготовчому провадженні призначено на 23.05.2019 об 11 год. 00 хв. з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 222 Господарського процесуального кодексу України, судове засідання 23.05.2019 здійснювалось із застосуванням технічних засобів фіксації судового процесу за допомогою ПАК "Оберіг".

Відповідно до ч. 1 ст. 222 Господарського процесуального кодексу України, судове засідання 23.05.2019 здійснювалось із застосуванням технічних засобів фіксації судового процесу за допомогою ПАК "Оберіг".

Представники відповідача-1, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача та військовий прокурор Запорізького гарнізону Південного регіону України у судове засідання 23.05.2019 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Про дату, час та місце призначеного судового засідання були повідомлені належним чином шляхом направлення на їх адреси відповідної ухвали суду.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав раніше подане письмове клопотання № 06-02-3063 від 17.04.2019 (вх. № 08-08/8381/19 від 23.04.2019) про призначення по справі № 908/3209/16 судової експертизи безпеки життєдіяльності. В обґрунтування цього клопотання посилається на те, що в акті службового розслідування від 15.12.2016 (а.с. 84-93, т. 1) відповідач-2 зазначає: «Прибувши до відповідного вагону вказаного потягу, вони почали перевантажувати баули до купе. Майор ОСОБА_1 попередньо оглянув купе та встановив наявність 4 матраців, 4 покривал, постільної білизни в білому мішку та паперової коробки, які знаходились на полиці над вхідними дверима» (а.с. 89, том 1). Згідно вказаного акту працівники відповідача не залишали купе без нагляду. Також в акті зазначено: «Приблизно за 20-30 хв. до прибуття потягу на станцію Дніпродзержинськ, серед гуркоту потягу ОСОБА_2 почув металевий звук зверху над головою. Піднявши голову він помітив направлений пістолет з глушником в бік напарника і побачив невідому особу, яка наполовину вигляду вала зверху багажного відділення над дверима (а.с. 90, том 1). При цьому, відповідач-2 кваліфікує дії своїх співробітників, як порушення п. 180 Інструкції Державної фельд`єгерської служби України, затвердженої наказом Міністерства транспорту № 8с від 30.03.1995 (а.с. 93, том 1).

Відповідно до вказаного пункту, при посадці в купе супроводжуючий та фельд`єгері повинні перевірити справність його обладнання (двері, вікна, замок), електроосвітлення і пересвідчитись, що в купе відсутні сторонні речі та предмети.

Наявність вищевказаних протилежностей, на думку заявника, може бути усунена шляхом проведення судової експертизи безпеки життєдіяльності.

Позивачем запропоновано наступні питання для проведення судової експертизи безпеки життєдіяльності: чи відповідає купе пасажирського вагону у складі пасажирського поїзду № 072 сполученням «Київ-Запоріжжя», дата відправлення з Києва 15.11.2016 вимогам безпеки життєдіяльності? Чи були забезпечені фельд`єгері ОСОБА_3 та ОСОБА_2 необхідними засобами індивідуального та колективного захисту? Якщо так, то чи були ці засоби належним чином випробувані? Яка причина втрати відправлення з оголошеною цінністю та які обставини її обумовили? Невиконання яких вимог нормативних актів з питань безпеки життєдіяльності перебуває у причинному зв`язку з настанням події? Дії (бездіяльність) яких осіб перебувають у причинному зв`язку з настанням події втрати відправлення з оголошеною цінністю? Які саме дії (бездіяльність) супроводжуючого фельд`єгеря ОСОБА_1 знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку із втратою відправлення з оголошеною цінністю? Які саме дії (бездіяльність) фельд`єгеря ОСОБА_3 знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку із втратою відправлення з оголошеною цінністю? Які саме дії (бездіяльність) фельд`єгеря ОСОБА_2 знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку із втратою відправлення з оголошеною цінністю? Чи відповідає організація робіт на фельд`єгерському маршруті Київ-Запоріжжя вимогам безпеки життєдіяльності? Чи відповідають організація та проведення інструктажу фельд`єгерів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 нормативним вимогам? Які заходи безпеки повинні бути вжиті відповідачем при доставці відправлення з оголошеною цінністю?

Представник відповідача-2 проти задоволення вказаного клопотання заперечив.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Розглянувши клопотання позивача № 06-02-3063 від 17.04.2019 (вх. № 08-08/8381/19 від 23.04.2019) про призначення судової експертизи безпеки життєдіяльності по справі № 908/3209/16, дослідивши матеріали справи, колегія суддів зазначає наступне.

У постанові Верховного Суду у складі колегії судді Касаційного господарського суду від 18.04.2018 по справі № 908/3209/16 зазначено, що: «Вирішуючи спори про стягнення заподіяних збитків, господарський суд, перш за все, повинен з`ясувати правові підстави покладення на винну особу зазначеної майнової відповідальності. При цьому господарському суду слід відрізняти обов`язок боржника відшкодувати збитки, завдані невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ст.623 Цивільного кодексу України) від позадоговірної шкоди, тобто від зобов`язання, що виникає внаслідок завдання шкоди (глава 82 Цивільного кодексу України).

У справі, що розглядається, спір стосується саме відшкодування збитків, що виникли внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника.

Відсутність хоча б одного із вказаних елементів, що утворюють склад правопорушення, не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності.

Чинне законодавство виходить з принципу презумпції вини особи, яка допустила порушення зобов`язання.

Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини 1,2 ст. 614 Цивільного кодексу України).

Крім застосування принципу вини при вирішенні спорів про відшкодування збитків необхідно виходити з того, що збитки підлягають відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка їх завдала та завданими збитками.

Визначаючи розмір заподіяних збитків внаслідок порушення господарських договорів, до уваги беруться вид (склад) збитків та наслідки порушення договірних зобов`язань для підприємства. Відповідач, в свою чергу, повинен довести відсутність його вини у спричиненні збитків позивачу.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку».

Колегія суддів господарського суду Запорізької області зазначає, що згідно статті 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження (ст. 3 Закону України "Про судову експертизу").

Так, Верховний суд у постанові від 24.01.2018 по справі №917/50/17 зазначив, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.

Частиною 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до частин 3-6 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Частиною 1 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Колегією суддів встановлено, що у клопотанні позивача про призначення експертизи не визначений індивідуальний номер вагону, який потрібно досліджувати експерту. Зазначене клопотання свідчить про затягування розгляду справи з боку позивача. Крім цього, аналогічне клопотання вже заявлялось позивачем 17.01.2019, в задоволенні якого ухвалою суду від 21.01.2019 було відмовлено.

Певні питання, поставлені у клопотанні позивача про призначення у справі судової експертизи безпеки життєдіяльності мають правовий характер та повинні досліджуватись судом при розгляді справи по суті, в тому числі, обставини завдання збитків, наявність причинно-наслідкового зв`язку, а також дослідження нормативних документів щодо діяльності управління урядового фельд`єгерського зв`язку Державної служби спеціального зв`язку.

Колегія суддів вважає, що суд має у відповідності до вимог ст. 86 Господарського процесуального кодексу України дослідити надані сторонами докази, дійти висновку, чи підтверджуються ними обставини, на які посилаються сторони, та вирішити спір по суті, а також вважає, що клопотання позивача про призначення у справі судової експертизи безпеки життєдіяльності та зупинення провадження у справі є необґрунтованим, у зв`язку з чим колегія суддів не вбачає підстав для його задоволення.

Представник позивача підтримав доводи викладені у позовній заяві з урахуванням відповіді на відзив та додаткових пояснень. Повідомив суд про те, що ним надані усі необхідні докази для розгляду справи по суті, вважає за можливе закрити підготовче провадження та перейти до розгляду справи по суті. Процесуальні клопотання чи заяви у представника позивача відсутні. Заявив усне клопотання про перехід до розгляду справи по суті.

Представник відповідача-2 заперечив проти доводів викладених у позовній заяві з урахуванням заперечень викладених у відзиві та письмових поясненнях. Процесуальні клопотання чи заяви у представника відповідача - 1 відсутні. Заявив усне клопотання про перехід до розгляду справи по суті.

Частиною 1 ст. 202 ГПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Колегією суддів досліджуються наявні в матеріалах справи документи, з`ясовується, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі а також здійснюються інші дії, передбачені ст. ст. 177, 182 ГПК України.

Присутні представники сторін зазначили про надання суду всіх доказів у підтвердження своїх правових позиції. Будь-яких додаткових доказів, які не були надані суду у присутніх сторін відсутні.

Колегією суддів здійснені дії відповідно до ст. ст. 177, 182 ГПК України, а саме: з`ясовано, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; з`ясовано, що сторони повідомили про всі обставини справи, які їм відомі; надали усі докази, на які вони посилаються у позові і відзиві; встановлено порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначено в протоколі судового засідання; з`ясовано розмір заявлених сторонами судових витрат та здійснені інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Інших клопотань від представників сторін до суду не надійшло.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з п. 18 ч. 2 ст. 185 ГПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, враховуючи надання сторонами всіх документів в підтвердження своїх вимог та заперечень, відсутність додаткових документів та клопотань, колегія суддів вирішили закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч. 5 ст. 185 ГПК України, колегія суддів з`ясовує думку присутніх представників сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

Керуючись ст. ст. 185, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

2. Перше судове засідання з розгляду справи по суті призначити на 03.06.2019 о 15год. 00 хв. з повідомленням (викликом) сторін. Явка представників сторін у судове засідання визнана обов`язковою.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: м. Запоріжжя, вул. Гетьманська, 4, кабінет № 209 (корпус 2).

3. При направленні у судове засідання уповноважених представників сторін, останнім мати при собі відповідно до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України документи, що підтверджують повноваження представників.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Головуючий суддя К.В. Проскуряков

Суддя Т.А. Азізбекян

Суддя М.В. Мірошниченко