ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2019 р. м. Київ Справа№ 910/3328/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Чорної Л.В.

Тищенко А.І.

при секретарі судового засідання Вайнер Є.І.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 12.02.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" на рішення Господарського суду міста Києва від 19.07.2018 (повний текст складено 27.07.2018)

у справі №910/3328/18 (суддя Щербаков С.О.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (відповідач-1)

Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (відповідач-2)

про скасування рішення

В судовому засіданні 12.02.2019 відповідно до ст.ст. 240, 283 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2018 Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Київенерго" та Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" про скасування протоколу № 309 від 07.03.2018 засідання комісії ПАТ "Київенерго" та ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" по розгляду акту про порушення № 04621 від 15.02.2018, яким визначено до сплати Приватному акціонерному товариству "Дніпрянка" за недонараховану електроенергію 51 665, 92 грн.

Позов обґрунтований тим, що 15.02.2017 уповноваженими представниками відповідача-1 складено акт про порушення № 04621, в якому зазначено, що споживачем на об`єкті: вбудоване приміщення за адресою: вул. Марганецька, буд. 22 порушено Правила користування електричною енергією, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі (незайнятого приміщення) прихованою проводкою (у підвальному приміщенні будинку) поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. В подальшому на засіданні комісією по розгляду вказаного акта було прийнято рішення, оформлене протоколом № 309 від 07.03.2018, відповідно до якого позивачу здійснено нарахування за недовраховану електроенергію у розмірі 51 665, 92 грн. Проте, як зазначає позивач, Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка" не має ані у власності, ані у користуванні підвальних приміщень, а також з приміщень, що належать товариству на праві власності, відсутній вхід до підвальних приміщень будівлі за цією адресою.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 19.07.2018 у справі №910/3328/18 в позові відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, місцевий господарський суд дійшов висновку, що позивачем не доведено суду належними та допустимими доказами наявності підстав для визнання недійсним рішення засідання Комісії Публічного акціонерного товариства "Київенерго" по розгляду Акту про порушення № 04621 від 15.02.2018, яке оформлене протоколом № 309 від 07.03.2018.

Крім того, судом зазначено, що належним способом захисту, який передбачений п. 6.42 ПКЕЕ, є саме оскарження споживачем рішення комісії, а не протоколу засідання комісії, так як протокол засідання комісії є лише формою оформлення рішення.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із вищезазначеним рішенням, позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про задоволення позову.

Апеляційна скарга обґрунтована неправильним застосуванням судом норм матеріального та процесуального права, невідповідністю висновків, викладених в оскаржуваному рішенні, обставинам справи та недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, що призвело до прийняття незаконного рішення.

Доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі:

- судом не було взято до уваги той факт, що не санкціоноване підключення до кабелю в підвальному приміщенні, ще не свідчить про те, що саме позивач використовував зазначений кабель для отримання не облікованої електричної енергії;

- судом не надано належної правової оцінки, що працівники ПАТ «Київенерго» не показали працівникам позивача, що на вищевказаному кабелі є напруга, зазначений в акті кабель був відключений, згідно акту №04621 в кінці даного кабелю не було жодних підключень струмоприймачів та зазначено, що підключення було здійснено до обліку на кабелі АВВГ 4х50, що є недійсним, оскільки даного кабелю там не існує, а підключення здійснене було до проводу СІП 4х5;

- акт №04621 не підписувався працівниками позивача, а посилання суду на обставини підписання 20.03.2018 на іншому об`єкті, що розташований за адресою м. Київ, вул. Червоноткацька, буд. 33/10 , акту технічної перевірки не доводить, що ОСОБА_1 є працівником позивача та те, що відповідачем дотримано вимоги чинного законодавства щодо складання та підписання акту №04621;

- твердження суду, що позивач не звертався до правоохоронних органів з питань неправомірних дій третьої особи щодо підписання останньою акту №04621, не свідчить, що такий акт складено з дотриманням вимог чинного законодавства.

Апелянт звертає увагу, що відповідно до протоколу №309 дата останнього контрольного обліку, що передувала складанню акту 02.02.2018, а санкції неправомірно розраховано за період з 16.02.2017.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" зазначає, що нарахування за недораховану електроенергію проведено у відповідності до вимог ПКЕЕ та Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ та вказує на необґрунтованість доводів позивача, викладених в апеляційній скарзі, зазначаючи, що апеляційна скарга не містить будь - яких посилань на порушенням судом норм матеріального чи процесуального права, на порушення порядку дослідження доказів чи на інші порушення, які б могли б слугувати підставою для скасування оскаржуваного рішення.

Колегією суддів з`ясовано, що 19.07.2018 від ПАТ "Київенерго" надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач-1 зазначає, що ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" є правонаступником ПАТ "Київенерго" в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ "Київенерго". Засідання комісії відбулося 07.03.2018, після створення ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" і розгляд акту та прийняття рішення здійснено саме ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", тобто ПАТ "Київенерго" з 01.03.2018 не є постачальником електричної енергії у місті Києві.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу позивача 21.08.2018 передано на розгляд судді Київського апеляційного господарського суду Яковлєву М.Л., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Яковлєв М.Л., судді Тарасенко К.В., Чорна Л.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 23.08.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою позивача, розгляд справи призначено на 24.09.2018, встановлено учасникам апеляційного провадження строк для подання відзивів на апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.

Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції склад колегії суддів змінювався, ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 24.09.2018 розгляд справи призначено на 05.11.2018.

25.06.2018 на виконання Указу Президента України №454/2017 від 29.12.2017 "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах", яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Частиною 5 ст. 31 ГПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті "Голос України" №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене, Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Відповідно до акту прийняття-передачі судової справи від 02.10.2018 справу № 910/3328/18 передано до Північного апеляційного господарського суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 19.10.2018 апеляційну скаргу позивача передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2018 у справі №910/3328/18 колегією суддів у визначеному складі прийнято апеляційну скаргу позивача до провадження, розгляд справи призначено на 14.11.2018.

В судовому засіданні апеляційної інстанції 14.11.2018 представники сторін надали пояснення.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2018 у справі №910/3328/18 оголошено перерву в справі до 29.11.2018 у зв`язку з необхідністю додаткового з`ясування обставин справи.

29.11.2018 від представника відповідача надійшло клопотання про допуск до участі у справі в якості спеціаліста Онищенко А.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2018 оголошено перерву у справі до 12.12.2018, враховуючи необхідність додаткового з`ясування обставин справи, надання можливості представнику відповідача оформити належним чином клопотання про долучення до матеріалів справи документів та повноважень спеціаліста зі сторони позивача.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2018, у зв`язку з перебуванням судді Михальської Ю.Б. у відпустці для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Тищенко А.І., Чорна Л.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.12.2018 відкрито апеляційне провадження у справі, розгляд справи призначено на 12.02.2019.

Явка представників сторін

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції 12.02.2019 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про задоволення позову.

Представник відповідача - 2 в судовому засіданні апеляційної інстанції 12.02.2019 заперечував проти доводів апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просив її відхилити, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Сторони забезпечили явку спеціалістів в судове засідання апеляційної інстанції 12.02.2019, від позивача Онищенко А.В., від відповідача Скрипніков Г. В . , які надали роз`яснення у справі щодо місцезнаходження та розташування лічильника, схеми підключення та межі відповідальності.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

15.11.2001 між Акціонерною енергопостачальною компанією "Київенерго" (далі - постачальник) та Відкритим акціонерним товариством "Дніпрянка" (далі - споживач) укладено договір про постачання електричної енергії № 3510220 (в редакції додатку № 1 до додаткової угоди від 30.06.2010), умовами якого передбачено, що постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об`єктами споживача згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід`ємною частиною, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід`ємною частиною.

Відповідно до п. 2.3. договору споживач зобов`язується, зокрема дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього договору та режиму роботи електроустановок, відповідно додатків до договору "Перелік об`єктів споживача" та "обсяги очікуваного споживання електричної енергії споживача"; оплачувати постачальнику вартість електричної енергії згідно з умовами додатків "Порядок розрахунків" та "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії".

Згідно із п. 4.2.3 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку: споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 4.4. договору визначено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитися від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в ньому має бути запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Додатком № 2 до договору від 15.11.2001 № 3510220 сторони погодили порядок розрахунків.

Додатком № 13 до договору від 15.11.2001 № 3510220 сторони погодили графік зняття показань засобів обліку електричної енергії.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до договору купівлі-продажу приміщення шляхом викупу від 09.04.2008, укладеного між Дніпровською районною в м. Києві радою, в особі Виконавчого органу Дніпровської районної в м. Києві ради - Управління оренди та приватизації комунального майна та Відкритим акціонерним товариством "Дніпрянка" (перейменоване на Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка"), посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоровою К.І., зареєстрованого в реєстрі за № 873, за умовами якого позивач набув у власність шляхом викупу, нежилі приміщення з № 1 по № 13 (групи приміщень № 212а); продовольчий магазин, загальною площею 202, 40 кв.м. (літера А), що є комунальною власністю Територіальної громади Дніпровського району міста Києва на підставі Свідоцтва про право власності, виданого 05.02.2008 Головним управлінням комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), на підставі наказу Головного управління комунальної власності міста Києва № 167-В від 05.02.2008, зареєстрованого Комунальним підприємством "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна" 20.03.20108, в реєстровій книзі № 169п-99, за реєстровим №8883п., що також підтверджується актом приймання-передачі нежитлового приміщення від 24.04.2008 та витягом з Державного реєстру правочинів (копії у матеріалах справи).

30.06.2010 між Акціонерною енергопостачальною компанією "Київенерго" (постачальник) та Відкритим акціонерним товариством "Дніпрянка" (споживач) укладено додаткову угоду № 1 до договору про постачання електричної енергії № 3510220 від 15.11.2001, відповідно до якої сторони дійшли згоди, зокрема з 30.06.2010 створити особовий рахунок № НОМЕР_1 для договору від 15.11.2001 № 3510220 та віднести до створеного особового рахунку № НОМЕР_1 територіально відокремлені площадки, що розташовані за адресами, зазначеними в додатку 4а "Перелік об`єктів" до договору від 15.11.2001 № 3510220 (о/р НОМЕР_1), укладеному сторонами 30.06.2010.

Відповідно до додатку 4А до договору від 15.11.2001 № 3510220 ос. рах.№61378099, об`єкт позивача, точка підключення: Магазин № 944 ТП668, адреса користування електричною енергією, режим роботи: м. Київ, вул. Марганецька, буд. 22, 7 днів на тиждень (цілодобово).

Крім того, відповідно до акту про використану активну електроенергію ПрАТ "Дніпрянка", що є додатком 3Б до договору № 3510220 від 15.11.2001 ос.рах. № НОМЕР_1, у лютому місяці 2018, є об`єктом позивача, зокрема, зазначено Магазин, що розташований за адресою: вул. Марганецька, буд. 22 , тип лічильника: НІК2303 АРПЗ 1100, № лічильника: 0215479.

10.03.2018 між Приватним акціонерним товариством "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" та Приватним акціонерним товариством "Дніпрянка" укладено додаткову угоду до договору № 3510220 від 15.11.2001 о/р НОМЕР_1, відповідно до якої замінено в договорі сторону постачальника з Публічного акціонерного товариства "Київенерго" на Приватне акціонерне товариство "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", яке є правонаступником прав та зобов`язань, що виникли за договором.

Як вбачається з матеріалів справи, 15.02.2017 працівниками Структурного відокремленого підрозділу "Київські електричні мережі" Публічного акціонерного товариства "Київенерго" була проведена перевірка дотримання позивачем вимог Правил користування електричною енергією (ПКЕЕ) об`єкта за адресою: м. Київ, вул. Марганецька, буд. 22.

За результатами вказаної перевірки, відповідачем в присутності представника позивача було складено акт про порушення №04621 від 15.02.2018, яким встановлено порушення Правил користування електричною енергією - порушення п. 4 ч. 22 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", п.п. 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі (незайнятого приміщення) прихованою проводкою (у підвальному приміщенні будинку) поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. Самовільне підключення виконано мідним кабелем 2х2,5 мм2.

07.03.2018 відповідачами розглянуто акт №04621 від 15.02.2018 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у зв`язку з чим прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 2.6 за формулою 2.7 Методики.

Згідно із розрахунком відповідача за період порушення з 16.02.2017 по 15.02.2018 за недораховану електроенергію підлягає до сплати 51 665, 95 грн.

Обґрунтовуючи позов, позивач зазначає, що в акті № 04621 про порушення споживачем зазначено ТОВ "Дніпрянка", в той час як позивачем є ПрАТ "Дніпрянка", при цьому позивач зазначає, що працівниками позивача відповідний акт не підписувався, останній підписаний представником ТОВ "Дніпрянка" Шмоткіним Ю.М., проте зазначена особа не є працівником позивача, що підтверджується штатним розписом.

Крім того, позивач стверджує, що в акті № 04621 про порушення зазначено, що самовільне підключення здійснено у підвальному приміщенні будинку, проте Приватне акціонерне товариство "Дніпрянка" не має ані у власності, ані у користуванні підвальних приміщень, а також з приміщень, що належать товариству на праві власності відсутній вхід до підвальних приміщень будівлі за цією адресою, у зв`язку з чим просить суд скасувати протокол № 309 від 07.03.2018 засідання комісії ПАТ "Київенерго" та ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" по розгляду акту про порушення № 04621 від 15.02.2018, яким визначено до сплати Приватному акціонерному товариству "Дніпрянка" за недонараховану електроенергію 51 665, 92 грн.

Відмовляючи у задоволенні позову, місцевий господарський суд дійшов висновку, що позивачем не доведено суду належними та допустимими доказами наявності підстав для визнання недійсним рішення засідання Комісії Публічного акціонерного товариства "Київенерго" по розгляду Акту про порушення № 04621 від 15.02.2018, яке оформлене протоколом № 309 від 07.03.2018.

Крім того, судом зазначено, що належним способом захисту, який передбачений п. 6.42 ПКЕЕ, є саме оскарження споживачем рішення комісії, а не протоколу засідання комісії, так як протокол засідання комісії є лише формою оформлення рішення.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У відповідності до ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

При цьому колегія суддів зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін (рішення Суду у справі Трофимчук проти України no.4241/03 від 28.10.2010).

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників апеляційного провадження, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженого рішення норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення підлягає скасуванню виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

У відповідності до положень ст.ст. 6, 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Частинами 1, 2 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальником електричної енергії та споживачами врегульовані Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996 (далі - ПКЕЕ).

Відповідно до п. 1.3. ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Згідно п. 3.1 ПКЕЕ електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих Правил та проектних рішень.

Відповідно до п. 3.31 ПКЕЕ розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв`язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

Відповідно до додатку 4А до договору від 15.11.2001 № 3510220 ос. рах.№61378099, об`єкт позивача, точка підключення: Магазин № 944 ТП668, адреса користування електричною енергією, режим роботи: м. Київ, вул. Марганецька, буд. 22, 7 днів на тиждень (цілодобово).

Пунктом 4.4. договору визначено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитися від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта, в ньому має бути запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Відповідно до п. 5.1 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Пунктом 10.2. ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих правил та умов договору; забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників постачальника електричної енергії та/або відповідальних представників підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору про постачання електричної енергії.

Відповідно до п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

При цьому, пунктом 6.41. ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт, в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно з пунктом 6.42. ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Як встановлено судом, представниками відповідача-1 проведено перевірку дотримання позивачем вимог Правил користування електричною енергією (ПКЕЕ) у будинку за адресою: м. Київ, вул. Марганецька , буд. 22 за результатами якої складено акт про порушення №04621 від 15.02.2018.

У акті про порушення №04621 від 15.02.2018 встановлено порушення Правил користування електричною енергією - порушення п. 4 ч. 22 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", п.п. 3.34, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі (незайнятого приміщення) прихованою проводкою (у підвальному приміщенні будинку) поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. Самовільне підключення виконано мідним кабелем 2х2,5 мм2.

Відповідно до протоколу №309 від 07.03.2018 засідання комісії по розгляду акта про порушення №04621 від 15.02.2018 комісією № 1 за участю представників відповідача розглянуто акт про порушення №04621 від 15.02.2018 з метою визначення правомірності складання акту, обсягу та вартості електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, яка підлягає оплаті споживачем.

Відповідно до зазначеного протоколу відповідачами зроблено висновок, що позивач у незайнятому підвальному приміщенні будинку за адресою: м. Київ, вул. Марганецька, буд. 22 порушив ПКЕЕ - самовільно підключив електроустановки (не зазначено які) до електричної мережі прихованою проводкою поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. Дата останнього контрольного огляду, що передувала складанню акту - 02.02.2018, дата усунення порушення 15.02.2018, рішення - нарахування провести згідно з пунктом 2.6 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ за період з 16.02.2017 по 15.02.2018, до сплати за недораховану електроенергію 51 665,92 грн.

На виконання постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 N122 "Про затвердження Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії" постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 N 562 прийнята Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (надалі - Методика); за змістом пункту 1.1 Методики вона встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, поширюється на споживачів електричної енергії та застосовується постачальниками електричної енергії при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (пункт 1.2 Методики). Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Підпункт 3 частини 1 пункту 2.1 Методики передбачає застосування зазначеної Методики на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог Правил користування електричною енергією та в разі виявлення, зокрема, таких порушень Правил користування електричною енергією, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника; підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням або без порушення схеми обліку.

У пункті 1.2 Правил дано визначення споживача електричної енергії як особи, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору. Водночас зі змісту інших положень Правил, зокрема з того ж підпункту 1 пункту 10.2, вбачається, що даний термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання (відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16.05.2011 у справі №15/147/10).

Таким чином, для донарахування вартості електроенергії споживачу визначальним є факт порушення ним Правил користування електричною енергією; якщо ж таку особу порушника встановити неможливо, відповідає власник майна, або особа, яка володіє іншими речовими правами щодо цього майна.

Відповідно до Договору купівлі-продажу, укладеного 09.04.2008, посвідченого Федоровою К.І., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за реєстром № 873 та по поверхового плану, ПрАТ «Дніпрянка» належить на праві власності нежилі приміщення 1-го поверху загальною площею 202.40 кв. м.

Як вбачається з матеріалів справи, ПрАТ «Дніпрянка» за адресою: м.Київ, вул. Марганецька, буд. 22 не має ні у власності, ні у користуванні підвальних приміщень, а також з приміщень, що належать Товариству на праві власності відсутній вхід до підвальних приміщень будівлі за цією адресою, доступу до цих приміщень не має відповідно до по поверхневого плану. Зазначені підвальні приміщення знаходяться на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м.Києва» та мають окремий вхід з вулиці, про що свідчить план підвальних приміщень.

В зазначеній будівлі знаходяться не тільки приміщення позивача (1-й поверх), а в т.ч. і інших власників, користувачів. Частина приміщень, в т.ч. всі підвальні приміщення, загальною площею 930.60 кв. м. належить до комунальної власності, які є вільними та перебувають на балансі (повне господарське відання) КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», що підтверджується довідкою №103/45-1682 від 20.03.2018.

Для забезпечення електричною енергією приміщень, які належать позивачу на праві власності та розташовані на 1-му поверсі будівлі, позивачем укладено з відповідачем - 1 договір № 3510220 від 15.11.2001.

В Акті № 04621 від 15.02.2018 працівниками ПАТ «Київенерго» зазначається, що самовільне підключення електроустановок до електричної мережі (незайнятого приміщення) прихованою проводкою (у підвальному приміщенні будинку) поза розрахунковим засобом обліку електроенергії, виконано підвісним кабелем 2x2.5 мм в незайнятому підвальному приміщенні за адресою: місто Київ, вул. Марганецька, буд . 22. При цьому ні в Акті № 04621, ні на схемі, не зазначено, що самовільно підключений кабель безпосередньо веде до приміщень, що належать позивачу на праві власності та що до цього кабелю підключено обладнання, що споживає електроенергію та знаходиться в цих приміщеннях або обслуговує ці приміщення, або використовується позивачем.

Як вбачається з довідки КП №103/45-1682 від 20.03.2018 підвальні приміщення є комунальною власністю та перебувають у КП на балансі. Порядок розпорядження майном, яке перебуває на балансі (в оперативному управлінні) регулюється нормами статтей 133, 136, 137 ГК України.

Судом першої інстанції не було враховано, що фіксація в акті самого факту не санкціонованого підключення до кабелю в підвальному приміщенні ще не свідчить, що саме Позивач використовував зазначений кабель для отримання не облікованої електричної енергії.

Відповідачами не зазначено в Акті, що на даному кабелі є напруга, оскільки кабель був відключений.

З Акту № 04621 не вбачається, що в кінці кабелю є підключення до струмоприймачів та що такий кабель прокладено до приміщень першого поверху, що належать позивачу. Належні позивачу на праві власності приміщення, з метою виявлення в них факту порушення, не оглядались взагалі,що підтверджується самим Актом.

Місцевим господарським судом не було надано належної правової оцінки тому, що в Акті № 04621 зазначено, що підключення здійснено до обліку на кабелі АВВГ 4x50, що є не дійсним, оскільки даного кабелю там не існує, а підключення здійсненне було до проводу СІП 4x50.

Колегія суддів також зазначає, що матеріалами справи підтверджується, що відповідачем 1 не пред`явлено «засоби вимірювальної техніки» з датою повірки та інвентаризаційним номером і такі дані не відображені в самому Акті №04621 (тобто засоби вимірювальної техніки не можливо ідентифікувати) та відсутні дані, які підтверджують, що ці прибори взагалі були застосовані, та які саме, які дані такі прибори підтверджують чи які заміри здійснюють.

Крім того, місцевим господарським судом було помилково відхилено твердження позивача, що Акт № 04621 позивачем не підписувався. Акт №04621 підписано працівниками відповідача - 1 та за участю представника споживача або уповноваженої ним особи ОСОБА_1 . В спірному акті не зазначено, відповідно до яких документів діє особа та які має повноваження.

Посилання суду першої інстанції на те, що в матеріалах справи наявний акт №1796 технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії до 1000 В від 20.03.2018, складений на об`єкті споживача Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" - Магазин № 947, за адресою: вул. Червоноткацька, буд. 33/10, який також підписаний з боку позивача - інженер. енергетиком ОСОБА_1 є безпідставними.

При цьому, судом зазначено про відсутність в матеріалах справи доказів звернення позивача до органів досудового розслідування із заявою стосовно неправомірних дій ОСОБА_1

Як зазначає позивач, на об`єкті за адресою: м. Київ, вул. Червоноткацька, буд. 33/10, останній не здійснює господарську діяльність, цей об`єкт надається в орендне користування, що підтверджується Випискою із ЄДР, відтак ОСОБА_1 є представником орендаря вказаного об`єкту (тобто представником третьої особи/ іншої юридичної особи), такий об`єкт може перебувати на балансі підприємства, що взяло його в орендне користування відповідно до чинного законодавства (таке і не суперечить чинному законодавству) та на якому здійснюється переоформлення договору щодо користування електричною енергією на орендаря (на момент розгляду апеляції договір електропостачання переукладено цим орендарем на себе). До того ж предметом спору по справі №910/3328/18 не є акт, що складений за адресою: м. Київ, вул. Червоноткацька, буд. 33/10.

Посилання суду першої інстанції на той факт, що позивач не звертався до правоохоронних органів з питань неправомірних дій третьої особи щодо підписання нею Акту № 04621, не доводить, що такий акт складено з дотриманням вимог чинного законодавства.

Відтак Акт № 04621 не містить інформації щодо відмови працівників позивача від його підписання, а також не містить інформації, що такі працівники були запрошені для складання акту про порушення.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що акт №04621 про порушення складено з недоліками, що унеможливлюють його застосування як належного доказу у справі, а саме відсутні дані щодо запрошення позивача для участі у складанні акту та щодо відмови позивача (споживача) підписати акт, його підписано трьома працівниками постачальника електричної енергії та четвертою особою Шмоткіним Ю.М., який не є працівником позивача та не мав повноважень від імені позивача на участь у здійсненні перевірки та підписання Ату № 04621 (відсутність доказів його уповноваження на участь у проведенні даної перевірки та складання акта про порушення), в акті не викладено докладно вид, обставини та суть порушення з урахуванням наведеної в акті схеми електропостачання - яким чином зазначене не санкціоноване користування електричною енергією пов`язане з діяльністю позивача в належних йому на праві власності приміщеннях; зазначено місце (точку) підключення до електричних мереж, але не зафіксовано належно, що таке підключення здійснено до об`єктів чи обладнання позивача, що підтверджує недоведеність вчинення саме позивачем порушення.

Твердження суду, що належним способом захисту, який передбачений п. 6.42 ПКЕЕ, є саме оскаржені споживачем рішення комісії, а не протоколу засідання комісії, так як протокол засідання комісії є лише формою оформлення рішення, є помилковими з огляду на наступне.

Пунктом 6.42 ПКЕЕ передбачено право на оскарження рішення комісії в суді. Відповідачі таке рішення зазначають в протоколі, що і є підставою для стягнення оперативно-господарських санкцій. Відповідачі не заперечують, що своє рішення оформлюють протоколом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст.20 ГК України, держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів, а згідно ч. 3 зазначеної норми, порядок захисту прав суб`єктів господарювання та споживачів визначається цим Кодексом, іншими законами.

Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільною права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Обраний позивачем спосіб захисту має бути направлений на припинення оспорювання або порушення суб`єктивних цивільних прав та усунення наслідків такого порушення, відповідати матеріально-правовим способам захисту права.

Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи позивача, викладені в апеляційній скарзі, знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ч.1 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Місцевий господарський суд не з`ясував всі істотні обставини справи та не надав належної оцінки доказам представленим в обґрунтування підстав заявленого позову, а тому прийняв судове рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості, що було зроблено скаржником та не спростовано відповідачами.

Відповідно до п.58 рішення ЄСПЛ Справа «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04) від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994, серія А, №303-А, п.29).

Зважаючи на вищевикладені обставини справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" підлягає задоволенню, а рішення Господарського суду міста Києва від 19.07.2018 у справі №910/3328/18 підлягає скасуванню з вищевикладених підстав, з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог.

У відповідності до ст. 129 ГПК України судові витрати за розгляд позовної заяви покладаються на відповідача - 2, а також, у зв`язку із задоволенням апеляційної скарги позивача, з відповідача - 2 підлягають стягненню судові витрати за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, ст.ст. 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" на рішення Господарського суду міста Києва від 19.07.2018 у справі №910/3328/18 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 19.07.2018 у справі №910/3328/18 скасувати.

3. Прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

4. Визнати недійсним рішення комісії Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", яке оформлено протоколом №309 від 07.03.2018 засідання комісії по розгляду акта про порушення №04621 від 15.02.2018.

5. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (04655, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 20, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" (08132, Київська область, Києво - Святошинський район, м.Вишневе, вул. Першотравнева, буд. 7, код ЄДРПОУ 0156576) 1762,00 грн. судового збору за подання позову.

6. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (04655, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 20, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Дніпрянка" (08132, Київська область, Києво - Святошинський район, м.Вишневе, вул. Першотравнева, буд. 7, код ЄДРПОУ 0156576) 2643,00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги.

7. Видачу наказів доручити Господарському суду міста Києва.

8. Матеріали справи №910/3328/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст постанови підписано 30.05.2019 після виходу членів колегії суддів з тривалих відпусток.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Л.В. Чорна

А.І. Тищенко