ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"29" травня 2019 р. Справа№ 910/16655/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Іоннікової І.А.

суддів: Михальської Ю.Б.

Чорної Л.В.

за участю секретаря судового засідання Майданевич Г.А.

за участю представника(-ів): згідно з протоколом судового засідання від 29.05.2019

розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Азот" про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Іоннікової І.А., Михальської Ю.Б., Чорної Л.В. від розгляду апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Азот"

на рішення господарського суду міста Києва

від 11.02.2019 (повний текст рішення складено 13.03.2019)

у справі №910/16655/18 (суддя Ковтун С.А.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Азот"

до Акціонерного товариства "Сбербанк"

про визнання кредитного договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду міста Києва від 11.02.2019 у задоволенні позову Публічного акціонерного товариства "Азот" до Акціонерного товариства "Сбербанк" відмовлено повністю. Судові витрати покладено на Публічне акціонерне товариство "Азот".

Не погодившись з прийнятим рішенням, Публічне акціонерне товариство "Азот" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду міста Києва від 11.02.2019 у справі №910/16655/18 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Азот" до Акціонерного товариства "Сбербанк" про визнання кредитного договору недійсними у повному обсязі. Судові витрати покласти на відповідача.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2019 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Азот" на рішення господарського суду міста Києва від 11.02.2019 у справі №910/16655/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Разіної Т.І., Чорної Л.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Азот" на рішення господарського суду міста Києва від 11.02.2019 у справі №910/16655/18; розгляд справи призначено на 14.05.2019 об 11 год. 40 хв.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.04.2019 виправлено описку, допущену в резолютивній частині ухвали Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2019 а саме: замість слів "Повідомити учасників справи, що апеляційна скарга розглядатиметься у судовому засіданні 07.05.2019 об 11 год. 40 хв." читати "Повідомити учасників справи, що апеляційна скарга розглядатиметься у судовому засіданні 14.05.2019 об 11 год. 40 хв.".

Згідно останнього розпорядження Північного апеляційного господарського суду у справі №910/16655/18 призначено повторний автоматизований розподіл, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №910/16655/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя: Іоннікова І.А., судді: Михальська Ю.Б., Чорна Л.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.05.2019 прийнято апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Азот" на рішення господарського суду міста Києва від 11.02.2019 у справі №910/16655/18 до провадження колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Михальської Ю.Б., Чорної Л.В.; призначено справу до розгляду на 29.05.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.05.2019 повернуто без розгляду клопотання Публічного акціонерного товариства "Азот" про проведення судового засідання у режимі відеоконференції за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Азот" на рішення господарського суду міста Києва від 11.02.2019 у справі №910/16655/18.

29.05.2019 через канцелярію суду від Публічного акціонерного товариства "Азот" надійшла заява про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Іоннікової І.А., Михальської Ю.Б., Чорної Л.В.

В заяві ПАТ "Азот" зазначило про те, що ставлення суддів Іоннікової І.А., Михальської Ю.Б., Чорної Л.В. до позивача є упередженим, посилаючись на порушення колегією суддів положень п.5 ч.1 ст.227, п.4 ч.1 ст.229 ГПК України. Так, на думку позивача, після звернення останнього з касаційною скаргою від 10.05.2019 на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 25.04.2019 у справі №910/16655/18, суд апеляційної інстанції мав зупинити провадження у справі та передати матеріали справи до суду касаційної інстанції, натомість суд апеляційної інстанції призначив розгляд справи на 29.05.2019.

Колегія суддів, розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Азот" про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Іоннікової І.А., Михальської Ю.Б., Чорної Л.В., дійшла висновку про її необґрунтованість, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, № 86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява № 65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Азот" про відвід суддів Північного апеляційного господарського суду Іоннікової І.А., Михальської Ю.Б., Чорної Л.В., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи в обґрунтування заяви, в розумінні ст. ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Михальської Ю.Б., Чорної Л.В.

При цьому суд вказує на відсутність процесуальних порушень при розгляді апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Азот" на рішення господарського суду міста Києва від 11.02.2019 у справі №910/16655/18 та звертає увагу на те, що після надходження (14.05.2019) до суду апеляційної інстанції касаційної скарги Публічного акціонерного товариства "Азот" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 25.04.2019 у справі №910/16655/18, судом апеляційної інстанції у відповідності до п.17.10 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України передано суду касаційної інстанції копії матеріалів, необхідних для розгляду відповідної касаційної скарги.

Виходячи зі змісту ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, справа підлягає передачі для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України та розгляду заяви про відвід.

Керуючись ст. ст. 32, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим відвід суддям Північного апеляційного господарського суду Іонніковій І.А., Михальській Ю.Б., Чорній Л.В., заявлений Публічним акціонерним товариством "Азот".

Передати справу для вирішення питання про відвід суддів у порядку, встановленому ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Головуючий суддя І.А. Іоннікова

Судді Ю.Б.Михальська

Л.В. Чорна