УХВАЛА

про витребування доказів та відкладення підготовчого засідання

м. Київ

14.05.2019Справа №910/3755/18

За позовомЗаступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 в інтересах держави в особі Київської міської ради
доКомпанії з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні
відповідача:1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Кейн Трейд Юніон"
2. Компанії з обмеженою відповідальністю Сімолтана Інвестментс Лтд
3. Компанії з обмеженою відповідальністю Соранто Холдінгз Лтд
4. Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерком"
5. Фізичної особи-підприємця Липовенка Сергія Володимировича
провитребування майна
Суддя Бойко Р.В.
секретар судового засідання Кучерява О.М.
Представники учасників справи:
прокурор:Такташов О.Я.
від позивача:Фещенко В.В.
від відповідача:Палій А.Г., Жевак Л.М.
від третьої особи-1:не з`явився
від третьої особи-2:не з`явився
від третьої особи-3:не з`явився
від третьої особи-4:Палій А.Г.
від третьої особи-5:Палій А.Г.
ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду міста Києва перебуває справа №910/3755/18 за позовом Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 в інтересах держави в особі Київської міської ради до Компанії з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Кейн Трейд Юніон", Компанії з обмеженою відповідальністю Сімолтана Інвестментс Лтд, Компанії з обмеженою відповідальністю Соранто Холдінгз Лтд, Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерком", Фізичної особи-підприємця Липовенка Сергія Володимировича, про витребування від відповідача на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради нежитлових приміщень, група приміщень №193в (літ. А), загальною площею 162,3 кв. м., що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, буд. 11.

Чергове судове засідання в межах підготовчого провадження по даній справі в судовому засіданні 16.04.2019 було відкладено на 14.05.2019.

02.05.2019 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позов, за змістом якого Компанія з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд заперечує проти позовних вимог з тих підстав, що: 1) твердження позивача про незаконність вибуття спірного майна з власності територіальної громади м. Києва є лише припущеннями, оскільки відсутній вирок суду; 2)позивачем не надано доказів набуття права власності на спірне майно, в той час як відповідачем було набуто право власності на підставі Договору про задоволення прав іпотеко держателя від 14.08.2014; 3) відповідач утримує спірне майно та ним зроблено капітальний ремонт з заміною конструкцій та внутрішнього обладнання на суму 872 169,70 грн.; 4) відповідач є добросовісним набувачем спірного майна, а помилки державних органів та їх посадових осіб не можуть мати своїм наслідком завдання збитків добросовісному набувачу; 5) заступник керівника Київської місцевої прокуратури №4 не є належним позивачем у даній справі, оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що Київська міська рада не може чи не бажає здійснювати захист інтересів держави та звертатись до суду з відповідним позовом, а також прокурор не наділений повноваженнями представляти інтереси територіальної громади. Крім того, Компанія з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд вказує про пропуск прокурором строку позовної давності та просить застосувати наслідки пропуску такого строку.

13.05.2019 через відділ діловодства суду від позивача надійшли заперечення на заяви відповідача про залишення позову без розгляду від 16.04.2019, в яких Київська міська рада вказує, що як власник спірного майна жодних рішень стосовно вибуття спірного майна із своєї власності не приймала, в той час як воля територіальної громади щодо відчуження майна може виражатися лише в таких діях територіального органу, які відповідають вимогам закону та інтересам територіальної громади. Крім того, позивач просить відмовити в задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду з тих підстав, що Київська міська рада дізналась про вибуття з власності територіальної громади спірного майна лише з листа Київської місцевої прокуратури №4 від 12.07.2017, а інформація та документи, необхідні для звернення до суду із позовом про витребування такого майна можуть бути отримані лише в межах процесуальних заходів, що здійснюються в рамках досудового розслідування.

14.05.2019 через відділ діловодства суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив, в якій зазначається, що оскільки волі власника на відчуження майна не було, то спірне майно підлягає витребуванню навіть від добросовісного набувача. Також, прокуратура зазначає, що Київська міська рада через свої органи місцевого самоврядування протягом тривалого часу не здійснює захист права власності територіальної громади, в тому числі, Київською міською радою не використані права, передбачені кримінальним процесуальним законодавством на звернення в якості цивільного позивача із позовом.

В підготовчому засіданні 14.05.2019 прокурор та представник позивача проти заяв відповідача про залишення позову без розгляду заперечували та просили відмовити в їх задоволенні, представники відповідача, третіх осіб 4 та 5 підтримали подані відповідачем заяви та просили їх задовольнити.

Треті особи 1, 2, 3 в підготовче засідання 14.05.2019 явку своїх представників не забезпечили, про причини неявки суд не повідомили, хоча про місце, дату та час засідання були належним чином повідомлені, а тому згідно п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України суд, заслухавши думки присутніх представників учасників справи, прийшов до висновку про можливість продовжити підготовче провадження за відсутності представників таких осіб.

Заслухавши думку присутніх в підготовчому засіданні представників учасників справи щодо клопотань представників відповідача про залишення позовної заяви без розгляду суд прийшов до висновку про необхідність відмови у їх задоволенні з огляду на наступне.

За змістом статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

В свою чергу, Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" від 31.03.2005, заява №61517/00).

Водночас, Європейський суд з прав людини звертав увагу також на категорії справ, у яких підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява №42454/02) Суд висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

При цьому, ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні.

Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін та чи має місце у кожній окремій справі виключний випадок, який надає повноваження прокуророві здійснювати представництво інтересів держави у цивільному провадженні.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Відповідно до частин 3, 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Положеннями частини 1 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

З огляду на викладені положення вбачається, що право прокурора на здійснення представництва в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави виникає у випадках нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування або іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналогічний правовий висновок викладений у абз. 6 ч. 1 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання участі прокурора у розгляді справ, підвідомчих господарським судам" №7 від 23.03.2012 (із змінами, внесеними згідно з постановою пленуму Вищого господарського суду України №7 від 14.07.2016).

Звертаючись із даним позовом до господарського суду прокурор зазначає, що в рамках здійснення досудового розслідування в межах кримінального провадження №0013657 від 09.10.2014 прокуратурою було виявлено обставини незаконного вибуття із права власності територіальної громади міста Києва нежитлових приміщень, група приміщень №193в (літ. А), загальною площею 162,3 кв. м., що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Ентузіастів, буд. 11.

Київська місцева прокуратура №4 листом №47-5277 від 12.07.2017 повідомила Київську міську раду про факт незаконного вибуття нерухомого майна з комунальної власності, проте остання більш ніж 8 місяців не вживала жодних заходів для поновлення порушеного права власності територіальної громади м. Києва, в тому числі не звернулась в якості цивільного позивача із позовом.

В свою чергу, Київська міська рада вказує, що з огляду на те, що не являлась учасником судових справ та не є стороною правочинів, які супроводжували незаконне вибуття спірного майна з власності територіальної громади м. Києва, у неї відсутні документи (докази), необхідні для звернення із позовом до суду, а інформація та документи, необхідні для звернення до суду із позовом про витребування такого майна можуть бути отримані лише в межах процесуальних заходів, що здійснюються в рамках досудового розслідування кримінального провадження.

Враховуючи таємницю досудового розслідування та тривале нездійснення органом місцевого самоврядування захисту права власності територіальної громади м. Києва, суд прийшов до висновку, що у даній справі має місце виключний випадок, за якого прокурор наділений правом здійснення представництва у суді інтересів держави в Київської міської ради.

Зокрема, висновок про наявність у прокурора права та повноважень для звернення з позовом про витребування комунального майна з чужого незаконного володіння в інтересах місцевої ради (територіальної громади міста), обґрунтувавши підстави такого звернення необхідністю здійснення належного захисту інтересів місцевої ради (її територіальної громади), як власника спірного комунального майна, що вибуло до третіх осіб викладений у постанові Верховний Суд від 15.05.2018 у справі №916/2403/16.

З огляду на наведене суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотань відповідачів про залишення позову без розгляду.

Крім того, під час підготовки справи до розгляду по суті у підготовчому засіданні 14.05.2019, суд, виконуючи покладені на нього ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України завдання підготовчого засідання, зокрема, щодо з`ясування, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі та з`ясування, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, судом було встановлено наступне.

Так, на запитання суду щодо тривалого невжиття заходів для поновлення порушеного права власності територіальної громади м. Києва на спірне майно шляхом звернення з позовом про витребування майна, представник Київської міської ради повідомив, що позивач не являвся учасником судових справ та не є стороною правочинів, які супроводжували незаконне вибуття спірного майна з власності територіальної громади м. Києва, а тому у нього відсутні документи (докази), які підтверджують викладені у позові обставини.

Проте, на запитання суду чи наявні у Київської міської ради докази, зокрема, рішення органу місцевого самоврядування, на підтвердження права власності на спірне майно, представник позивача підтвердив наявність таких рішень, однак не надав відповіді на питання суду щодо причин неподання суду таких рішень в якості доказів та неможливості на підставі вказаних рішень самостійно звернутись до суду із позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння.

В свою чергу, представники відповідача як в своєму відзиві, так і в усних поясненнях стверджували, що Компанія з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд здійснила капітальний ремонт спірного майна з заміною конструкцій та внутрішнього обладнання на суму 872 169,70 грн., що підтверджується актом виконаних робіт №1 від 30.11.2016. На запитання суду представники відповідача повідомили, що відповідачем були оплачені виконані ремонтні роботи згідно вказаного акту. Проте в подальшому на запитання щодо передання відповідачем спірного майна в управління Товариству з обмеженою відповідальністю "Інтерком" згідно договору управління майном №1815 від 05.09.2014, представники відповідача повідомили, що Компанія з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд передала спірне майно в управління у зв`язку з тим, що остання являється нерезидентом України та у неї відсутні банківських рахунків в Україні, що унеможливлює одержання орендної плати з орендарів спірного майна.

На питання суду яким чином Компанія з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд здійснювала капітальний ремонт спірного майна та оплатила виконані роботи з огляду на те, що остання являється нерезидентом України та у неї відсутні банківських рахунків в Україні, представники відповідача не надали відповіді.

Крім того, у попередніх підготовчих засіданнях судом ставились прокурору питання з приводу стану досудового розслідування кримінального провадження №0013657 від 09.10.2014, зокрема, щодо наявності в матеріалах кримінального провадження документів, які б підтверджували або спростовували правомірність вибуття спірного майна з власності територіальної громади міста Києва, чи виявлено місцезнаходження громадянина ОСОБА_1 , чи був останній допитаний, чи надав докази (пояснення) з приводу набуття у власність спірного майна, проте прокурор відповідав, що дані обставини йому невідомі та йому необхідно ознайомитись з матеріалами кримінального провадження.

Водночас, в підготовчому засіданні 14.05.2019 прокурор повідомив, що ознайомився з матеріалами кримінального провадження №0013657 від 09.10.2014, проте на поставлені судом питання відповіді не надасть з огляду на таємницю слідства.

Тобто, ні прокурор, ні представники сторін не надали вичерпних відповідей на питання суду, не повідомили про всі обставини справи, які їм відомі, а також не надали достатніх та належних доказів на підтвердження своїх правових позицій по суті спору.

За приписами частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Враховуючи істотні розбіжності в поясненнях присутніх учасників процесу та значну кількість обставин, які не могли пояснити ні прокурор, ні представники сторін, а також ухилення представників учасників спору від надання прямої відповіді на питання суду та доказів (зокрема, позивачем), суд констатує порушення прокурором та сторонами обов`язків, визначених пунктами 2, 4, 5 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, а відтак і недобросовісне виконання вказаними особами своїх процесуальних обов`язків.

Частиною 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Враховуючи, що у суду наявні сумніви щодо добросовісного здійсненні вказаними учасниками справи їхніх процесуальних прав та виконання обов`язків щодо доказів, суд, керуючись ч. 4 ст. 74, ст.ст. 80, 81 Господарського процесуального кодексу України, з метою повного та всебічного встановлення обставин справи, а також з метою економії процесуального часу учасників справи та виконання завдань господарського судочинства, визначених у ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, в тому числі щодо забезпечення вирішення спору у розумні строки, вбачає за необхідне за власною ініціативою витребувати докази, на які посилаються учасники справи.

Частиною 5 статті 81 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може уповноважити на одержання витребуваних ним доказів заінтересовану сторону.

На виконання завдань господарського судочинства, які визначені у ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, зокрема щодо своєчасного вирішення спору, суд вважає за доцільне у разі неподання особами доказів у визначений судом строк, уповноважити на отримання витребуваних судом документів прокурора.

Підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою (ч. 1 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами пункту 1 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у зв`язку з необхідністю витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

У зв`язку із необхідністю витребування доказів, стосовно якого у прокурора та позивача наявні сумніви у їх достовірності, суд вбачає за необхідне відкласти судове засідання у даній справі.

Водночас, суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи відсутність у матеріалах справи належних, достатніх та допустимих доказів для прийняття рішення у справі та необхідність витребування таких документів, а також з метою створення сторонам необхідних умов для вирішення спору, забезпечення рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд вважає за необхідне проводити розгляд справи в розумні строки.

На підставі ст.ст. 2, 53, 74, 80, 81, 120, 183, 202, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні клопотань Компанії з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд про залишення позову без розгляду відмовити.

2. Відкласти підготовче засідання на 04.06.2019 о 09:30 год. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б.Хмельницького, буд. 44-Б, зал судових засідань №41 (корпус В).

3. Викликати у підготовче засідання представників учасників справи. У відповідності до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

4. Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Косенка Миколи Олександровича ( АДРЕСА_1 ; свідоцтво №5939 ) належним чином посвідчені копії всіх документів, які були подані при нотаріальному посвідченні:

- договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 05.06.2014, зареєстрованого у реєстрі за №1183, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Кейн Трейд Юніон" (ідентифікаційний код 38616086) та Компанією з обмеженою відповідальністю Сімолтана Інвестментс Лтд (номер компанії згідно реєстру компаній Британських Віргінських Островів 1747043);

- іпотечного договору від 14.08.2014, зареєстрованого у реєстрі за №1711, укладеного між Компанією з обмеженою відповідальністю Соранто Холдінгз Лтд (номер компанії згідно реєстру компаній Британських Віргінських Островів 1693687) та Компанією з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд (номер компанії згідно реєстру компаній Британських Віргінських Островів 1725343);

- договору про задоволення вимог іпотекодержателя від 14.08.2014, зареєстрованого у реєстрі за №1707, укладеного між Компанію з обмеженою відповідальністю Соранто Холдінгз Лтд (номер компанії згідно реєстру компаній Британських Віргінських Островів 1693687) та Компанією з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд (номер компанії згідно реєстру компаній Британських Віргінських Островів 1725343).

5. Витребувати у Державної податкової інспекції у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві (04213, м. Київ, проспект Героїв Сталінграда, буд. 58) належним чином засвідчені копії фінансового звіту (звітів) Товариства з обмеженою відповідальністю "Кейн Трейд Юніон" (ідентифікаційний код 38616086) та будь-яких інших документів податкової звітності, які подані у період з 01.01.2013 по 01.01.2018.

6. Витребувати від Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві (адреса місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 15; адреса для листування: 01001, м. Київ, пров. Музейний, 2-Д) належним чином засвідчені копії всіх документів, на підставі яких було прийнято рішення від 27.05.2014, індексний номер рішення 13349100, щодо реєстраційного номеру об`єкта нерухомого майна 66.

7. Витребувати від Компанії з обмеженою відповідальністю Сімолтана Інвестментс Лтд (Британські Віргінські Острови, Крейгмуір Чамберс, Роуд Таун, Тортола; номер компанії згідно реєстру компаній Британських Віргінських Островів 1747043) та Компанії з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд (номер компанії згідно реєстру компаній Британських Віргінських Островів 1725343) належним чином засвічену копію договору позики від 04.06.2014 та докази його виконання.

8. Встановити Державній податковій інспекції у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві, приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Косенку Миколі Олександровичу, Управлінню державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Компанії з обмеженою відповідальністю Сімолтана Інвестментс Лтд та Компанії з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд строк для надання витребуваних у них документів суду - до 25.05.2019. У випадку неподачі до суду витребуваних документів у встановлений строк - уповноважити прокурора Київської місцевої прокуратури №4 на їх одержання.

9. Попередити Державну податкову інспекцію у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Косенка Миколи Олександровича, Державну податкову інспекцію у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві, Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Компанію з обмеженою відповідальністю Сімолтана Інвестментс Лтд та Компанію з обмеженою відповідальністю Велріндо Ентерпрайзис Лтд, що у відповідності до ч. 8 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд вправі застосувати заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (14.05.2019) та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 16.05.2019.

Суддя Р.В. Бойко