ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.05.2019 Справа № 917/755/19

Суддя Господарського суду Полтавської області Сірош Д.М., розглянувши матеріали позовної заяви Заступника керівника Миргородської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області

до 1. Гадяцької районної державної адміністрації Полтавської області;

2. Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Фокусагро"

про визнання незаконним та скасування розпорядження, визнання недійсним оренди земельної ділянки

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Миргородської місцевої прокуратури звернувся з позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області до Гадяцької районної державної адміністрації Полтавської області, Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Фокусагро", в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати розпорядження в.о. голови Гадяцької районної державної адміністрації від 26.07.2018 № 471 в частині передачі Сільськогосподарському товаристві з обмеженою відповідальністю "Фокусагро" в оренду нерозподілену земельну ділянку площею 9,2117 га, кадастровий номер :00:009:0016, яка відноситься до категорії земель сільськогосподарського призначення та розташована на території Великобудищанської сільської ради Гадяцького району Полтавської області за межами населеного пункту;

- визнати недійсним договір оренди земельної ділянки №04/11/2018 від 26.07.2018, укладений між Гадяцькою районною державною адміністрацією ( ) та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Фокусагро" (код СДРПОУ 40340019) про надання в оренду земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_1 00:009 НОМЕР_2 0016, площею 9,2117 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Великобудищанської сільської ради Гадяцького району Полтавської області, право оренди на вищевказану земельну ділянку зареєстровано 31.07.2018 державним реєстратором Гадяцької районної державної адміністрації, номер запису про інше речове право: 27340216 (спеціальний розділ).

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

У даній справі, прокурор, в обґрунтування підстав для звернення прокурора з позовом в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру зазначає, що ГУ Держгеокадастру у Полтавській області з метою усунення порушень земельного законодавства, в тому числі шляхом звернення до суду з позовною заявою, не вживалися, що свідчить про бездіяльність (не здійснення захисту) уповноваженим суб`єктом владних повноважень.

Згідно з частиною четвертою статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Пункт 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

У відповідності до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, Верховний Суд у постанові від 06.02.2019 у справі № 927/246/18 зазначив, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

У частині 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

При цьому суд зауважує, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Як зазначає прокурор, органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Головне управління Держгеокадастру в Полтавській області, як розпорядник землі.

Проте уповноважений орган заходів щодо усунення порушень земельного законодавства не вживає.

Водночас, згідно з Положенням про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15, Держгеокадастр є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Основними завданнями Держгеокадастру є: реалізація державної політики у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль): за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: проведенням землеустрою, виконанням заходів, передбачених проектами землеустрою, зокрема за дотриманням власниками та користувачами земельних ділянок вимог, визначених у проектах землеустрою; дотриманням порядку визначення та відшкодування втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва.

Посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, в межах своїх повноважень мають право: звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився.

Держгеокадастр здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Держгеокадастр в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України та наказів Мінагрополітики видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Держгеокадастр є юридичною особою публічного права, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, рахунки в органах Казначейства.

При цьому повноваження щодо розпорядження спірними земельними ділянками, які належать до категорії земель сільськогосподарського призначення державної форми власності, належать до компетенції центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальних органів, у цьому випадку до повноважень Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області.

Прокурор звернувся у цій справі з позовом на захист прав та інтересів Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, яке є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю щодо здійснення захисту прав та охоронюваних законом інтересів держави у судовому порядку.

Твердження прокурора про неможливість органу, який має самостійно звернутися до суду з даним позовом суперечить приписам наведених вище нормативно-правових актів. При цьому прокурором не враховано того, що положення таких нормативно - правових актів не можуть визначати конкретні предмети і підстави позовів, з якими уповноважений орган має право звернутися до суду, оскільки зазначене було б неправомірним обмеженням повноважень такого органу у визначенні способу захисту та забезпеченні здійснення судового захисту інтересів держави.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, що відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України мають враховуватись судами при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Зазначаючи про бездіяльність Головного Управління Держгеокадастру у Полтавській області, прокурор не підтверджує зазначений факт належними та допустимими доказами розумінні статей 76 77 Господарського процесуального кодексу України.

Суд наділений правом залишити позовну заяву прокурора без руху, в порядку частини першої статті 174 ГПК України, у випадку, якщо прокурором не зазначені підстави такого звернення, як це передбачено частиною п`ятою статті 162 Господарського процесуального кодексу України, та надати можливість прокурору обґрунтувати підстави подання позову, або повернути таку позовну заяву, з посиланням на пункт четвертий частини п`ятої статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись статями 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, але не пізніше 05.06.2019.

Встановити спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом:

- надання письмового обґрунтування правових підстав пред`явлення даного позову Заступником керівника Миргородської місцевої прокуратури Полтавської області (з урахуванням правових позицій Верховного Суду) та зазначенням об`єктивних причин, які перешкоджають пред`явленню Головним Управлінням Держгеокадастру у Полтавській області даного позову;

- надання належних та допустимих доказів на підтвердження бездіяльності Головного Управління Держгеокадастру у Полтавській області (з урахуванням правових позицій Верховного Суду).

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася з такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://pl.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Сірош