УХВАЛА

м. Київ

22.05.2019Справа № 910/2334/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., розглянувши

заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про відвід судді від розгляду справи № 910/2334/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЗАБЕЗПЕЧ"

до Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про визнання договору продовженим

та за зустрічним позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрзабезпеч"

про стягнення 2 054 648,18грн. та зобов`язання вчинити дії

Представники сторін: без повідомлення (виклику)

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРЗАБЕЗПЕЧ" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про визнання договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності, від 12.05.2006 № 3124 продовженим. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач безпідставно не визнає Договір оренди від 12.05.2006 № 3124 продовженим.

20.03.2019 Акціонерне товариство "Українська залізниця" звернулося до суду із зустрічним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрзабезпеч" про стягнення з останнього 2054648,18 грн. неустойки за неналежне виконання зобов`язань за Договором та зобов`язання звільнити орендовані приміщення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.03.2019 зустрічну позовну заяву прийнято до спільного розгляду з первісним позовом.

27.03.2019 Акціонерне товариство "Українська залізниця" подало через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва клопотання про залишення первісного позову без розгляду на підставі пунктів 3, 10 ч. 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Вказана заява обґрунтована тим, що до Господарського суду міста Києва також були подані декілька позовів, сторони, предмет та підстави яких ідентичні даній справі, у зв`язку з чим дана позовна заява підлягала поверненню.

Протокольною ухвалою від 27.03.2019 судом відмовлено у задоволенні клопотання АТ "Українська залізниця" про залишення первісної позовної заяви без розгляду та відкладено підготовче засідання на 10.04.2019.

03.04.2019 від АТ "Українська залізниця" через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва надійшла заява про відвід судді.

Підготовче судове засідання 10.04.2019 не відбулось у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Зеленіної Н.І.

Ухвалою суду від 22.04.2019 сторони викликано у підготовче засідання, призначене на 15.05.2019.

У підготовчому засіданні 15.05.2019 представник АТ "Українська залізниця" підтримав заяву від 03.04.2019 про відвід судді.

Представник ТОВ "Укрзабезпеч" проти задоволення заяви про відвід судді заперечував.

Ухвалою суду від 15.05.2019 визнано відвід судді необґрунтованим та ухвалено передати справу № 910/2334/19 для вирішення питання про відвід судді у встановленому законом порядку.

Згідно з положеннями частини 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.05.2019 заяву АТ "Українська залізниця" про відвід судді Зеленіної Н.І. передано для розгляду судді Поляковій К.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

На обґрунтування заяви про відвід АТ "Українська залізниця" зазначило, що відмова судді Зеленіної Н.І. у задоволенні клопотання про залишення первісної позовної заяви без розгляду та не реагування на зловживання ТОВ "Укрзабезпеч" своїми процесуальними правами щодо подання декількох однакових позовів свідчить про необ`єктивність та упередженість судді до позивача за первісним позовом.

Отже, обґрунтування підстав для відводу судді Зеленіної Н.І. зводяться виключно до незгоди АТ "Українська залізниця" із процесуальними рішеннями судді, прийнятими у справі № 910/2334/19.

Відповідно до ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, згідно зі статтею 43 ГПК України визнання дій сторони зловживанням процесуальними правами є правом суду та залежить від конкретних обставин справи, за яких суд має право вчинити певні процесуальні дії - залишити без розгляду або повернути позовну заяву тощо.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у справі № 11/1987/134/188 «Hauschildt v. Denmark», пункт 48).

Проте зазначені у заяві про відвід судді Зеленіної Н.І. обставини не можуть бути у розумінні процесуального законодавства підставою для відводу судді, оскільки стосуються лише незгоди заявника із процесуальними рішеннями, постановленими суддею Зеленіною Н.І. у справі № 910/2334/19.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку у задоволенні заяви про відвід судді Зеленіної Н.І. від розгляду справи № 910/2334/19 відмовити.

Керуючись статтями 35, 39, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Акціонерного товариства "Українська залізниця" про відвід судді Зеленіної Н.І. від розгляду справи № 910/2334/19 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Дата підписання: 22.05.2019.

Суддя К.В. Полякова