ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

23.05.2019 м.Дніпро

Справа № 904/2491/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Коваль Л.А. (доповідач)

суддів: Чус О.В., Чередка А.Є.

при секретарі судового засідання: Дон О.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Першого заступника прокурора Дніпропетровської області на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2019 у справі № 904/2491/18

за позовом Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Верхньодніпровської районної державної адміністрації та Дніпропетровської обласної державної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові метали"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області

про розірвання договору оренди землі, повернення земельної ділянки, стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 1 092 322, 74 грн.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Жовтоводської місцевої прокуратури звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом в інтересах держави в особі Верхньодніпровської районної державної адміністрації та Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові метали" з наступними вимогами:

розірвати договір б/н оренди землі площею 90, 4500 га для виробничої діяльності з кадастровим номером :407:0002 , розташованої на території Боровківської сільської ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області, за межами населеного пункту, укладеного 21.04.2005 між Верхньодніпровською районною державною адміністрацією та Товариством з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові метали";

зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові метали" повернути земельну ділянку площею 90, 4500 га для виробничої діяльності з кадастровим номером :01:407:0002 , розташовану на території Боровківської сільської ради Верхньодніпровського району, Дніпропетровській обласній державній адміністрації за актом приймання-передачі у стані, у якому він її одержав в оренду;

стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові метали" заборгованість в сумі 1 092 332, 74 грн., що виникла з 01.10.2015 по 30.04.2018 за договором від 11.05.2005 № 19 з орендної плати за користування земельною ділянкою площею 90, 045 га, розташованою на території Боровківської сільської ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2019 у справі № 904/2491/18 позов Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Верхньодніпровської районної державної адміністрації та в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові метали", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про розірвання договору оренди землі, повернення земельної ділянки, стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 1 092 322, 74 грн. залишено без розгляду.

Судом встановлено, що прокурор вказує, що внаслідок неналежного виконання відповідачем зобов`язань за Договором в частині сплати орендних платежів за користування земельною ділянкою площею 90, 045 га, за відповідачем рахується заборгованість у розмірі 1 092 332, 74 грн. за період з 01.10.2015 по 30.04.2018, а тому, з огляду на систематичні порушення відповідачем взятих на себе за договором оренди земельної ділянки зобов`язань щодо своєчасного внесення орендної плати, прокурор вважає наявними підстави для розірвання договору і повернення земельної ділянки Дніпропетровській обласній державній адміністрації.

У відповідності до приписів ч. 5 ст. 122 Земельного кодексу України компетентним суб`єктом, який має здійснювати захист вказаних інтересів держави, є Дніпропетровська обласна державна адміністрація.

Згідно ст.28 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

З огляду на те, що Дніпропетровська обласна державна адміністрація з моменту виникнення боргу за користування спірною земельною ділянкою, не ініціює питання розірвання договору оренди спірної землі та її повернення державі, прокурор в інтересах вказаного органу звернувся до суду із даним позовом.

В обґрунтування прийнятого судового рішення місцевий господарський суд послався, зокрема, на наступне.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт третій частини другої статті 129 Конституції України).

Положеннями пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України передбачена можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках. Тому необхідно з`ясувати, що мається на увазі під "виключним випадком" і чи є таким випадком ситуація у конкретній справі.

Насамперед, випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави". "Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

За змістом приписів частини 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз положень частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох "виключних" випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

При цьому захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Відповідно до приписів частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи його законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Обставини дотримання прокурором встановленої ч.ч.3, 4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів ст.ст. 53, 174 Господарського процесуального кодексу України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті.

У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.

Проте, як зазначив місцевий господарський суд, з матеріалів справи вбачається, що при зверненні з даним позовом прокурором не наведено підстав, які перешкоджають захисту інтересів держави безпосередньо належним суб`єктом, а саме, як визначено прокурором,

Дніпропетровською обласною державною адміністрацією.

Не погодившись з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області у цій справі,

Перший заступник прокурора Дніпропетровської області звернувся із апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2019 у справі №904/2491/18, просить скасувати означену ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За доводами прокурора, внаслідок невірного застосування норм матеріального і процесуального права, а саме ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та ст.ст. 53, 162, 174, 226 ГПК України, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо відсутності у прокурора підстав на звернення до суду із даним позовом в інтересах держави в особі районної державної адміністрації та обласної державної адміністрації.

Прокурор зазначає про те, що постановляючи ухвалу від 11.06.2018 про відкриття провадження у справі, судом визнано, що позов прокурора відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 53, 162 ГПК України, підстави для повернення позовної заяви на підставі ст. 174 ГПК України відсутні, а підстави звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі райдержадміністрації та обласної державної адміністрації визнано судом обґрунтованими та достатніми.

Прокурор посилається і на те, що відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи його законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Разом з тим, підтверджена судом наявність підстав для представництва прокурора у даній справі учасниками справи відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" не оскаржувалася.

Прокурор вважає, що оскаржене ним рішення суду першої інстанції порушує принцип правової визначеності, оскільки провадження у справі було відкрито, недоліків позовної заяви встановлено не було, а тому прокурор, як учасник справи, обґрунтовано розраховував на реалізацію своїх повноважень в цьому судовому процесі.

Прокурор не погоджується з посиланням суду першої інстанції у оскаржуваному рішенні на те, що прокурором не наведено підстав, які перешкоджають захисту інтересів держави безпосередньо належними суб`єктами, вважає, що таке твердження суду суперечить положенням ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та наявним у справі доказам, оскільки норма ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" вимагає від прокурора доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженими органами своїх функцій щодо захисту інтересів держави.

Разом з тим, на думку прокурора, встановлення будь-яких підстав нездійснення райдержадміністрацією та обласною державною адміністрацією своїх функцій не може обмежувати державу в праві на судовий захист.

Прокурор вважає, що судом першої інстанції не надано належної оцінки і іншим обставинам справи, зокрема тому, що з матеріалів справи вбачається, що районна державна адміністрація не вважає за необхідне вживати будь-які заходи з зазначеного питання, незважаючи на тривалий характер порушень інтересів держави та значний розмір матеріальних збитків.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 26.04.2019, постановленою колегією суддів у складі: головуючого судді: Коваль Л.А., суддів: Пархоменко Н.В., Чус О.В., відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою Першого заступника прокурора Дніпропетровської області на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2019 у справі № 904/2491/18; розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 23.05.2019 о 11:30.

Згідно розпорядження керівника апарату суду № 536/19 від 22.05.2019 у зв`язку з перебуванням у відпустці члена колегії - судді Пархоменко Н.В., призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 904/2491/18.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2019 для розгляду справи № 904/2491/18 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді: Коваль Л.А. (доповідач), суддів: Чередка А.Є., Чус О.В.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 23.05.2019 апеляційну скаргу Першого заступника прокурора Дніпропетровської області на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2019 у справі № 904/2491/18 прийнято до свого провадження вище означеним складом суду.

У судовому засіданні 23.05.2019 оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне зупинити провадження за апеляційною скаргою Першого заступника прокурора Дніпропетровської області на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2019 у справі № 904/2491/18 в силу наступного.

Під час розгляду апеляційної скарги у справі судом встановлено, що Верховний Суд у складі суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду ухвалою від 06.02.2019 справу № 587/430/16-ц за позовом Сумської місцевої прокуратури Сумської області до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання незаконними та скасування наказів, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та повернення земельної ділянки вирішив передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

У зазначеній ухвалі колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку, що суди першої та апеляційної інстанцій при постановленні оскаржуваних ухвал неправильно застосували положення частин третьої, четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та дійшли помилкового висновку, що прокурор належним чином не мотивував своїх підстав для звернення до суду за захистом інтересів держави та не обґрунтував відсутність державного органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції держави, залишивши поза увагою ту обставину, що в одній справі Головне управління Держгеокадастру України у Сумській області одночасно не може бути і позивачем, і відповідачем.

Разом з тим, Суд зазначив, що існує неоднакове застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру" у подібних правовідносинах щодо здійснення прокурором представництва, викладеного в раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справах № 924/1256/17, № 917/1461/17, № 926/1111/15.

У цій справі № 904/2491/18 Керівник Жовтоводської місцевої прокуратури звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Верхньодніпровської районної державної адміністрації та Дніпропетровської обласної державної адміністрації, в якій просив суд розірвати договір б/н оренди землі, зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові метали" повернути земельну ділянку Дніпропетровській обласній державній адміністрації та стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові метали" заборгованість з орендної плати.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11.03.2019 у справі № 587/430/16-ц прийнято до розгляду справу за позовом заступника керівника Сумської місцевої прокуратури Сумської області до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, особа-3 про визнання незаконними та скасування наказів, визнання недійсним договору оренди та повернення земельної ділянки, за касаційною скаргою заступника прокурора Сумської області на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 12.07.2017 та ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 14.09.2017.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою палатою Верхового Суду.

У судовому засіданні заступник начальника відділу прокуратури Дніпропетровської області повідомив, що не заперечує проти зупинення провадження по справі.

Присутній у судовому засіданні представник відповідача вважає за доцільне зупинити провадження по справі.

Враховуючи викладене, суд з власної ініціативи дійшов висновку про наявність підстав для зупинення провадження за апеляційною скаргою, поданою у справі № 904/2491/18 до вирішення Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц.

Керуючись статтями 228, 234, 235, Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

Провадження за апеляційною скаргою Першого заступника прокурора Дніпропетровської області на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2019 у справі № 904/2491/18 зупинити до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена в касаційному порядку та в строки, встановлені ст.ст.286-291 ГПК України.

Повний текст рішення складено 27.05.2019.

Головуючий суддя Л.А. Коваль

Суддя А.Є. Чередко

Суддя О.В. Чус