РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.05.2019Справа № 910/3409/19
Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., при секретарі судового засідання Максимець В.О., розглянувши матеріали господарської справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін

за позовом публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Вінницької філії ПАТ "Укртелеком"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Український волоський горіх"

про стягнення 91 695,76 грн.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" в особі Вінницької філії ПАТ "Укртелеком" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до товариства з обмеженою відповідальністю "Український волоський горіх" про стягнення завданої шкоди в розмірі 91 695, 76 грн.

Позовну заяву обґрунтовано тим, що відповідач, проводячи сільськогосподарські роботи в с. Яришів Могилів-Подільського району Вінницької області пошкодив кабельну лінію загальною довжиною 1 000 метрів, чим завдав позивачу шкоди.

Відповідно до частини першої статті 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.03.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/3409/19. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 16.04.2019 відповідач подав письмовий відзив, в якому проти позову заперечував, зазначивши, що ТОВ "Український волоський горіх" є землекористувачем земельних ділянок, які орендує на підставі договорів суборенди, жодним Законом не встановлено заборону на користування земельними ділянками, які орендуються останнім. У зв`язку з тим, що на полі, яке обробляє відповідач, відсутнє позначення проходження кабельних ліній електрозв`язку, вважає, що його вина відсутня.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 25.04.2019 позивач подав письмову відповідь на відзив.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням дев`ятої сесії сьомого скликання Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області № 123 від 03.02.2017 заборонено на території сільської ради в місцях проходження підземних ліній зв`язку проведення будь-яких земляних робіт на глибині 30 см. без попереднього погодження і письмового дозволу землевпорядника та виклику на місце робіт працівника станційно-лінійної дільниці транспортної мережі № 8.

Працівниками публічного акціонерного товариства «Укртелеком» 14.08.2017, 19.10.2017, 24.10.2017, 30.10.2017, 01.02.2018, 05.07.2018, 17.08.2018, 07.09.2018, 08.09.2018 виявлено, що відповідач, проводячи сільськогосподарські роботи у с.Яришів Могилів-Подільського району Вінницької області ТОВ «Український волоський горіх» пошкодило кабельну лінію зв`язку, яка належить ПАТ «Укртелеком» та знаходиться на балансі Вінницької філії ПАТ «Укртелеком», що спричинило тимчасове припинення надання абонентам телефонного зв`язку та послуги інтернет.

За вказаним фактом постійно діючою робочою комісією складено акти 14.08.2017, 19.10.2017, 24.10.2017, 30.10.2017, 01.02.2018, 05.07.2018, 17.08.2018, 07.09.2018, 08.09.2018, копії яких знаходиться в матеріалах справи. В означених актах відображено, що представник відповідача відмовився від надання письмових пояснень.

У зв`язку з необхідністю проведення відновлювальних робіт кабельної лінії зв`язку позивачем у складі комісії складено дефектні акти, довідки про вартість пошкодженого майна, в яких відображено перелік матеріалів, зміст робіт та ринкова вартість кабелю місцевого зв`язку. Як свідчать матеріали справи, сукупна вартість пошкодженої кабельної лінії зв`язку становить 91 695, 76 грн.

Позивач, 08.09.2017 звернувся до відповідача з листом, в якому повідомив про розташування кабелю зв`язку на полях біля с. Яришів Могилів-Подільського району Вінницької області, зазначивши, що для виконання робіт в межах охоронних зон ліній електрозв`язку потрібно звернутися до ПАТ «Укртелеком» у порядку, встановленому Правилами охорони ліній електрозв`язку.

Пунктом 19 Правил охорони ліній електрозв`язку передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни, які проводять земляні роботи, у разі виявлення підземних кабелів, що не зазначені у технічній документації на ведення робіт, зобов`язані негайно припинити роботи поблизу виявлених кабелів, вжити заходів їх збереження і сповістити про це найближчого оператора телекомунікацій.

В матеріалах справи містяться належні докази повідомлення відповідача про розташування кабелю зв`язку на полях біля с. Яришів Могилів-Подільського району Вінницької області в межах охоронних зон ліній електрозв`язку (копії листа від 08.09.2017 та докази його отримання), що спростовує твердження відповідача про необізнаність щодо знаходження на орендованих землях кабелю електрозв`язку.

Згідно пункту 6 Правил охорони ліній електрозв`язку у межах охоронних зон ліній електрозв`язку і навколо випромінюючих споруд електрозв`язку без письмової згоди операторів телекомунікацій, а також без присутності їх представника забороняється: виконувати різного виду будівельні, монтажні, вибухові і земляні роботи, а також розрівнювати грунт за допомогою бульдозера, екскаватора, скрепера, грейдера та іншої землерийної техніки; проводити сільськогосподарські земляні роботи на глибині більш як 0,3 метра; проводити геологознімальні, розвідувальні, геодезичні та інші роботи, пов`язані з бурінням свердловин, розробкою шурфів і взяттям проб грунту.

Відповідно до пункту 10 Правил охорони ліній електрозв`язку землі в межах охоронних зон у власників землі та землекористувачів не вилучаються і можуть використовуватися ними з обмеженнями, передбаченими в пунктах 6 і 9 цих Правил.

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позову зазначив, що є землекористувачем земельних ділянок, які орендує на підставі договорів оренди, суборенди, Законом не встановлено заборону на користування земельними ділянками, які орендуються тому вважає, що до даних правовідносин слід застосовувати частину третю статті 111 Земельного кодексу України, згідно якої обтяження прав на земельні ділянки (крім обтяжень, безпосередньо встановлених законом) підлягають державній реєстрації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно у порядку, встановленому законом. Мотивуючи тим, що згідно витягів з державного реєстру в реєстрі речових прав на нерухоме майно, відсутні обтяження щодо земельних ділянок.

Обмеження у використанні земель, безпосередньо встановлені законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, є чинними з моменту набрання чинності нормативно-правовими актами, якими вони були встановлені (частина четверта статті 111 Земельного кодексу України).

Обмеження при користуванні землею в межах охоронних зон встановлюються Правилами охорони ліній електрозв`язку, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 29.01.1996.

Вказані обмеження є чинними з моменту набрання чинності згаданої вище Постанови Кабінету Міністрів України та не підлягають реєстрації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в Державному земельному кадастрі.

Таким чином, доводи відповідача, наведені у письмовому відзиві з приводу застосування частини третьої статті 111 Земельного кодексу України до уваги судом не приймаються.

Відповідно до частини одинадцятої статті 31 Закону України «Про телекомунікації» замовники реконструкції та будівництва мостів, тунелів, колекторів, вулиць, шляхів, будівель, ліній електропередачі із спільним користуванням опорами для розміщення телекомунікаційних мереж за власні кошти виконують роботи, пов`язані з упорядкуванням і перенесенням таких телекомунікаційних мереж, розташованих у зоні забудови, відповідно до технічних умов з доступу, виданих власниками цих мереж.

В силу приписів частини першої та другої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Стаття 224 Господарського кодексу України зобов`язує учасника господарських відношень, який порушив господарські зобов`язання або встановлені вимоги, які стосуються здійснення господарської діяльності, відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушені. Під збитками розуміються витрати, здійсненні уповноваженою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не отримані їй доходи, які уповноважена сторона отримала б у разі належного виконання зобов`язання або дотримання правил здійснення господарської діяльності іншою стороною.

Вимогами статті 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у разі порушення його цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому збитки визначаються, як втрата, яку особа отримала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила чи повинна зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально отримати при звичайних обставинах, якщо б його право не було порушено (упущена вигода).

Статтею 225 Господарського кодексу України визначений вичерпний перелік складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, зокрема: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково втрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань та/або відшкодування позадоговірної шкоди потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Суд зазначає, що саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому, важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Як зазначалося раніше, внаслідок пошкодження ТОВ «Український волоський горіх», позивач здійснив відновлення ділянки кабельної лінії зв`язку Могилів-Подільський район с. Яришів. Означена сума витрат складається з вартості робіт по відновленню кабельної лінії та матеріалів, що становить в загальному розмірі 91 695,76 грн. Та підтверджується зведеними та локальними кошторисами розрахунку, накладними, копії яких знаходяться в матеріалах справи.

Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Однак, матеріали справи не містять доказів того, що пошкодження кабельної лінії зв`язку сталося не з вини відповідача.

З огляду на вищевикладене, позивачем належними і допустимими доказами доведено обставини, за якими внаслідок протиправної поведінки відповідача, яка полягала у неналежному виконанні земляних робіт, останнім завдано шкоди на суму 91 695, 76 грн. внаслідок пошкодження майна - кабельної лінії зв`язку.

Будь-яких обставин, які б свідчили про відсутність складу цивільного правопорушення ТОВ "Український волоський горіх" судом не встановлено та не доведено.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про покладення на відповідача обов`язку з відшкодування завданої позивачу шкоди, підстави для відшкодування та розмір якої доведено останнім належними і допустимими доказами.

Таким чином, позовні вимоги визнаються судом обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 129, 233, 238, 241-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Вінницької філії ПАТ "Укртелеком" до товариства з обмеженою відповідальністю "Український волоський горіх" про стягнення 91 695,76 грн. задовольнити повністю.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Український волоський горіх" (01004, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 5, блок Д, офіс 14, ідентифікаційний код 39989391) на користь публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Вінницької філії ПАТ "Укртелеком" (21050, місто Вінниця, вулиця Соборна, будинок 8, ідентифікаційний код 01182204) 91 695 (дев`яносто одна тисяча шістсот дев`яносто п`ять) грн. 76 коп. - шкоди та 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп. - витрати по сплаті судового збору.

Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.Ю. Кирилюк