У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

22.05.2019Справа № 910/6313/19

Суддя Господарського суду м. Києва Демидов В.О., розглянувши матеріали позовної заяви Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву (01032, м. Київ, б-р Тараса Шевченка, буд. 50-Г) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Холдинг Груп» (03680, м. Київ, вул. Солом`янська, буд. 3, кв. 920) про стягнення заборгованості з орендної плати, -

В С Т А Н О В И В:

16.05.2019 року до Господарського суду м. Києва надійшла позовна заява Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Холдинг Груп» про стягнення заборгованості з орендної плати.

17.05.2019 року позовна заява була передана судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Позивач просить суд: стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Холдинг Груп» на користь Державного бюджету України заборгованість з орендної плати по Договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності від 15 листопада 2013 року № 6660 в розмірі 2 976,29 гривень (з яких орендна плата - 2 329,67 гривень, пеня - 343,28 гривень, штраф - 69,89 гривень, інфляційні нарахування - 233,45 гривень).

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до матеріалів позовної заяви було додано клопотання про відстрочення від сплати судового збору, відповідно до якого позивач просить суд: відстрочити для позивача сплату судового збору за подання позовної заяви до набрання законної сили рішення першої інстанції, посилаючись на те, що позивач утримується за рахунок коштів Державного бюджету України, у Регіональному відділенні ФДМУ по м. Києву недостатньо коштів на оплату судового збору за подання позовної заяви.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В той же час, позивачем у поданому клопотанні не наведено та не підтверджено наявність умов для відстрочення сплати судового збору, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір". Крім того, до клопотання не долучено належних відомостей в підтвердження скрутного фінансового стану позивача, який суд враховує при вирішенні питання про відстрочення сплати судового збору. При цьому, надана позивачем суду виписка Державної казначейської служби України за 04 квітня 2019 року про наявність коштів вихідного залишку на рахунку позивача не може свідчити про складність фінансового становища позивача.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати позивачем судового збору та необхідності сплати позивачем судового збору, у відповідності до ставок судового збору, визначених Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

Таким чином, беручи до уваги заявлену ціну позову у розмірі 2 976,29 гривень, розмір судового збору за заявлену вимогу майнового характеру, який має бути сплачений позивачем, становить 1921 гривень.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Разом з тим, позивачем до матеріалів позовної заяви не було додано документів, які підтверджують відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів, що підтверджується актом канцелярії Господарського суду м. Києва про відсутність у доданих до позовної заяви додатках доказів направлення позовної заяви з додатками відповідачу.

У відповідності до частини 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Холдинг Груп» про стягнення заборгованості з орендної плати підлягає залишенню без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві потрібно подати до суду заяву на усунення недоліків із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити докази оплати судового збору у розмірі 1921 гривень, а також документи, які підтверджують відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву (01032, м. Київ, б-р Тараса Шевченка, буд. 50-Г) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Холдинг Груп» (03680, м. Київ, вул. Солом`янська, буд. 3, кв. 920) про стягнення заборгованості з орендної плати, залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- оригіналу платіжного документу на підтвердження оплати судового збору у розмірі 1921 гривень;

- документи, які підтверджують відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною 4 статті 174 ГПК України, за яким позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

5. Ухвала набирає законної сили 22.05.2019 року та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.О.Демидов