ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

14 травня 2019 року                                                              Справа № 915/162/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Литвинової В.В., при секретарі Горголь О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна фірма "ВЕКТОР-ПЛЮС" про залишення позову без розгляду у справі

за позовом: Заступника керівника Вознесенської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі

позивача-1: Новоодеської районної ради, м.Нова Одеса

позивача-2: Комунальної установи "Новоодеський  районний центр фінансово-господарського та навчально-методичного забезпечення закладів освіти", м.Нова Одеса

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна фірма "ВЕКТОР-ПЛЮС", м.Олешки

про стягнення штрафних санкцій в сумі 407 567,15 грн

за участю прокуратури: Коваленко Т.О.;

за участю представників сторін:

від позивачів: не прибув;

від відповідача: Колес'янкін М.І., керівник; Авер'янова С.Б., ордер серія ХС № 77887 від 04.03.2019;

в с т а н о в и в:

Заступник керівника Вознесенської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Новоодеської районної ради та Комунальної установи "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" (далі комунальна установа) пред'явлено позов звернувся до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою №(15-31)422вих.19 від 21.01.2018 в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна фірма "Вектор Плюс" грошові кошти у загальній сумі 407 567,15 грн, із яких: 139 836,23 грн пеня; 267 730,92 грн штраф, з посиланням на неналежне виконання ТОВ "Багатопрофільна фірма "Вектор Плюс" зобов'язань за укладеним між комунальною установою "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" та ТОВ "Багатопрофільна фірма "Вектор Плюс" договором на виконання робіт Капітального ремонту покрівлі та приміщення спортивного залу загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів за адресою Миколаївська область Новоодеський район, с.Сухий Єланець, вул. Каганова, 19 від 03.05.2018 № 251 (далі договір), а саме, зобов'язань щодо своєчасної (у строки) та у повному обсязі виконати роботи, внаслідок чого нараховано пеню та штраф у порядку п.п. 10.1, 10.2 договору, а також позивач просить про стягнення грошових коштів на відшкодування судових витрат, зокрема, з оплати позовної заяви судовим збором.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 25.01.2019 відкрито провадження в даній справі і визначено розглядати її за правилами загального позовного провадження. Підготовче провадження призначено на 04.03.2019, у цей день було оголошено перерву на 25.03.2019.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області 25.03.2019 матеріали господарської справи № 915/162/19 направлено за підсудністю до Господарського суду Херсонської області.

17.04.2019 до Господарського суду Херсонської області, із супровідним листом № 915/162/19/4813/19 від 15.04.2019 надійшли матеріали господарської справи № 915/162/19 за позовом заступника керівника Вознесенської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Новоодеської районної ради та Комунальної установи "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" до товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна фірма "Вектор Плюс" про стягнення штрафних санкцій у загальній сумі 407 567,15 грн, із яких: 139 836,23 грн пеня; 267 730,92 грн.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.04.2019 головуючим суддею у справі № 915/162/19 визначено суддю В.В.Литвинову.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 19.04.2019 матеріали справи № 915/162/19 прийнято до провадження судді Литвинової В.В. Визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 14.05.2019.

08.05.2019 до Господарського суду Херсонської області надійшло клопотання №510 від 07.05.2019 Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна фірма "Вектор Плюс"  про залишення позову без розгляду у зв'язку із відсутністю підстав для представництва Вознесенської місцевої прокуратури інтересів Новоодеської районної ради і Комунальної установи "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчально-методичного забезпечення закладів освіти".

В обґрунтовування даного клопотання відповідач стверджує, що прокурор в позовній заяві, обґрунтовує право на звернення до суду тим, що Новоодеська районна рада, як учасник бюджетного процесу та Комунальна установа, як учасник договору та розпорядник бюджетних коштів - наділені правом щодо стягнення з Товариства штрафних санкцій за неналежне виконання умов Договору. Проте, на даний час Новоодеською районною радою та Комунальною установою не вжито заходів до усунення порушень законодавства, зокрема, звернення до суду з позовом про стягнення штрафних санкцій. Неналежне здійснення уповноваженим органом - Комунальною установою захисту інтересів держави з метою стягнення штрафних санкцій до бюджету надає Вознесенській місцевій прокуратурі право на звернення до суду з позовом.

Заступником прокурора в позовній заяві не наведено обставин, які перешкоджають захисту прав та інтересів позивачів саме належними суб'єктами - Новоодеською районною радою та Комунальною установою. А сам лише факт відсутності звернення вказаних суб'єктів із позовом до суду, не може свідчити про свідоме зволікання уповноваженого органу щодо захисту своїх прав та інтересів.

Таким чином, відповідач  вважає, що у Вознесенської місцевої прокуратури відсутні підстави і повноваження на звернення до суду в інтересах Новоодеської районної ради і Комунальної установи "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчально-методичного забезпечення закладів освіти".

Позивачі, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, явку представників наділених повноваженнями на представництво інтересів Новоодеської районної ради та Комунальної установи "Новоодеський  районний центр фінансово-господарського та навчально-методичного забезпечення закладів освіти" у господарському суді, не забезпечили. Ухвалу Господарського суду Херсонської області від 19.04.2019 отримали 25.04.2019, що підтверджується поштовими повідомленнями.

Зважаючи на положення, наведені у п. п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України, підготовче засідання проведено без участі представників позивачів.

Вирішуючи клопотання про залишення позовної заяви без розгляду суд врахував таке.

За змістом ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.ч. 3-5 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

У Рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з'ясовуючи поняття "інтереси держави", висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Оскільки "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Законом, яким визначені випадки та порядок здійснення прокурором представництва інтересів держави в суді, є Закон України "Про прокуратуру".

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті.

За змістом ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб'єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право: 1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб'єктів, у порядку, визначеному законом; 2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває права на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка, проте, є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, передбачає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

При цьому, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Вищенаведене узгоджується із усталеними правовими висновками Верховного Суду, що, зокрема, наведені у постановах від 29.01.2019 у справі № 913/176/18, від 06.02.2019 у справі №  927/246/18, від 12.02.2019 у справі № 925/118/18, від 26.02.2019 у справі № 920/284/18, які відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України, мають враховуватися судами при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Так, відповідно до змісту позовної заяви, прокурор, звертаючись із позовом про стягнення штрафних санкцій наголосив на тому, що порушення інтересів держави вбачає, передусім, у неналежному виконанні умов договору № 251 від 03.05.2018, що тягне порушення інтересів територіальних громад міста і сіл Новоодеського району, представником якої у спірних правовідносинах виступає Новоодеська районна рада.

За змістом ч. 1 ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно з ч. 5 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами права комунальної власності.

За визначенням, наведеним у ст. 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчими органами рад є органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Регламентом Новоодеської районної ради, затвердженого рішенням Новоодеської районної ради № 1 від 18.12.2015 (зі змінами та доповненнями) визначено, що Новоодеська районна рада є юридичною особою, яка має гербову печатку, рахунки в банківських установах, може від свого імені набувати майнових і особистих немайнових прав та нести обов'язки, бути позивачем і відповідачем у суді та мати інші повноваження, передбачені  чинним законодавством України.

Статутом Комунальної установи "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" (п. 1.1.), затвердженим рішенням Новоодеської районної ради № 9 від 23.04.2015, визначено, що Комунальна установа "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" є об'єктом права спільної власності територіальних громад міста, сіл Новоодеського району, інтереси яких представляє Новоодеська районна рада (Засновник) в межах  повноважень, визначених законодавством України.

Комунальна установа "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" набуває права та обов'язки юридичної особи з моменту державної реєстрації, має відокремлене майно на праві оперативного управління, укладає від свого імені угоди, набуває майнові права та особисті немайнові права, може бути позивачем та відповідачем у судах відповідно до вимог чинного законодавства.

З огляду на викладене, Новоодеська районна рада, як учасник  бюджетного процесу та Комунальна установа "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти", як учасник договору та розпорядник бюджетних коштів, наділені правом стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна фірма "Вектор Плюс" штрафних санкцій за неналежне виконання умов договору № 251 від 03.05.2018.

Відповідно до ч. ч. 1,3 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 ГПК України).

Так, прокурор 23.01.2019 звернувся до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою від 21.02.2019 № (15-33) 422 вих.19. Листом від 14.01.2019 № (15-33) Прокуратурою Миколаївської області, долучений прокурором (на обґрунтування підстав представництва) до позовної заяви, повідомлено Голову Новоодеської районної ради  та Директора Комунальної установи "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" про пред’явлення позову в інтересах держави в особі Новоодеської районної ради, в особі Комунальної установи "Новоодеський  районний центр фінансово-господарського та навчально-методичного забезпечення закладів освіти" із вимогою про стягнення на користь районного бюджету штрафних санкцій за неналежне виконання  договору № 251 від 03.05.2018 про виконання робіт "Капітальний ремонт покрівлі та приміщення спортивного залу ЗОШ за адресою: Миколаївська область, Новоодеський район, с.Сухий Єланець, вул.Каганова,19".

При цьому прокурор зазначив, що Новоодеською районною радою та Комунальною установою "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" не вжито заходів для усунення порушень законодавства, зокрема, звернення до суду з позовом про стягнення штрафних санкцій. Невжиття позивача заходів до стягнення штрафних санкцій має наслідком ненадходження коштів до місцевого бюджету, який є складовою бюджетної системи України, що в свою чергу унеможливлює використання  коштів для цілей та потреб держави у сфері забезпечення закладів освіти.

Однак, саме лише посилання у позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є підставою для прийняття судом рішення у такому спорі по суті, оскільки за змістом статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва. Доказів того, що Управління комунальної власності Херсонської міської ради не має можливості самостійно захистити права у наведеному випадку, як і неналежності здійснення нею такого захисту, прокурором не надано.

Отже, належних та допустимих доказів, на підставі яких можливо б було дійти висновку, що Новоодеська районна рада та Комунальна установа "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти" не мають можливості самостійно захистити права у наведеному випадку, як і неналежності здійснення ним такого захисту, доказів відсутності коштів на сплату судового збору у Новоодеської районної ради, про яке вона стверджує (т.1 а.с.100), -  прокурором не надано та, відповідно, матеріали справи не містять. Тому, на думку суду, відсутні передбачені законом виключні підстави для звернення прокурора до суду за захистом інтересів держави в особі Новоодеської районної ради та Комунальної установи "Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти".

Відповідно до висновків, наведених, зокрема у постановах Верховного суду від 06.02.2019 у справі № 927/24618 та від 26.02.2019  у справі № 920/284/18, відсутність законних підстав для представництва інтересів держави свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності та є підставою для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 1 частини 1 статті 226 ГПК України.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України, визначено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК  України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, оскільки, прокурор при зверненні з цим позовом до господарського суду в інтересах держави у позовній заяві не підтвердив наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, позовна заява залишається без розгляду у відповідності до приписів п. 1 ч.1 ст. 226 ГПК України.

Частиною 2 ст. 226 ГПК України визначено, що про залишення позовної заяви без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України "Про судовий збір".

Суд роз'яснює прокурору, яким сплачено судовий збір за подання даної позовної заяви, що, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв’язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням)

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

1.Позовну заяву Заступника керівника Вознесенської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Новоодеської районної ради та Комунальної установи Новоодеський районний центр фінансово-господарського та навчального забезпечення закладів освіти до Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна фірма "ВЕКТОР-ПЛЮС" про стягнення штрафних санкцій в сумі 407 567,15 грн – залишити без розгляду.

2.Копію ухвали направити сторонам, в порядку ст. 242 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення – 14.05.2019 року та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня підписання повного тексту ухвали у порядку ст. 257 ГПК України

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається до Південно-західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Херсонської області (підпункт 17.5 пункту 1 Розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст ухвали складено та підписано 15.05.2019 року.

Суддя                                                                                                    В.В.Литвинова