УХВАЛА

м. Київ

20.05.2019Справа № 910/6123/19
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю - ВИДАВНИЦТВО «АСТРОЛЯБІЯ»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУКВА ЛОГІСТІК»

про стягнення 70 956,79 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю - ВИДАВНИЦТВО «АСТРОЛЯБІЯ» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУКВА ЛОГІСТІК» про стягнення 70 956,79 грн.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд відзначає, що позовну заяву подано без додержання вимог статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що після повернення товару відповідачем, а також після здійснення ним часткових оплат заборгованості, сума неоплаченого боргу станом на 07.05.2019 складає 55 438,50 грн.

Разом з цим, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження фактичного розміру здійснених відповідачем оплат заборгованості у спірний період, зокрема, документів (платіжних доручень, банківських виписок тощо).

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 21.02.2018 у справі №910/5226/17 належними доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості, а також встановлюють розмір заборгованості, можуть бути виключно первинні документи, оформлені у відповідності до вимог ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні".

При цьому суд зауважує, що доданий до позовної заяви реєстр банківських оплат, підписаний директором ТОВ - ВИДАВНИЦТВО «АСТРОЛЯБІЯ», не може бути прийнятий в якості належного доказу здійснення оплат відповідачем, оскільки не є первинним документом в розумінні положень діючого законодавства.

Крім того, пунктом 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Судом встановлено, що до позовної заяви надано розрахунок суми пені, 3% річних та інфляційних втрат, які позивач обчислює за кожний окремий період, з урахуванням дат повернення відповідачем частини товару та здійснення ним часткових погашень заборгованості. При цьому, з наданого розрахунку вбачається, що позивач закінчує здійснення кожного окремого нарахування датою погашення заборгованості або датою повернення товару включно, та зараховує день погашення заборгованості до загальної кількості днів прострочення.

В цій частині суд зазначає, що згідно п. 1.9. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 14 від 17.12.2013, день фактичної сплати суми заборгованості не включається в період часу, за який здійснюється стягнення інфляційних нарахувань 3% річних та пені (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.06.2018 по справі № 922/1008/16).

З урахуванням викладеного суд зазначає, що наданий позивачем розрахунок не може вважатися обґрунтованим розрахунком сум що стягуються в розумінні статті 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки заявлена до стягнення сума пені, 3% річних та інфляційних втрат обчислена без урахування приписів чинного законодавства та містить арифметичні суперечності, які є очевидними ще до моменту відкриття провадження у справі та її розгляду по суті.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

З приводу пункту 3 прохальної частини позовної заяви суд зауважує, що підстави для забезпечення позову, порядок подання заяви про забезпечення позову, а також зміст і форма такої заяви визначені статтями 136, 138, 139 Господарського процесуального кодексу України, при цьому розмір судового збору за подання заяви про забезпечення позову визначається Законом України «Про судовий збір».

Керуючись ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю - ВИДАВНИЦТВО «АСТРОЛЯБІЯ».

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- документів в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях, що підтверджують здійснення часткових платежів відповідачем у спірний період (платіжні доручення, банківські виписки тощо);

- арифметично вірного та обґрунтованого розрахунку кожної окремої позовної вимоги, обчисленої за заявлений в межах даного спору період, здійсненого з урахуванням приписів чинного законодавства.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Приходько