УХВАЛА
м. Київ

22.05.2019Справа № 910/6234/19

Суддя Сівакова В.В., розглянувши

позовну заяву Заступника військового прокурора Дарницького гарнізону в інтересах держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 )

до Приватного акціонерного товариства "Астра Люкс"

про стягнення 217.407,34 грн

ВСТАНОВИВ:

15.05.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Заступника військового прокурора Дарницького гарнізону в інтересах держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) до Приватного акціонерного товариства "Астра Люкс" про стягнення 217.407,34 грн штрафних санкцій за неналежне виконання взятих на себе останнім зобов"язань згідно договорів на закупівлю кітелів, спідниць, штанів чоловічих та жіночих № 162-18, № 163-18 та № 164-18 від 29.03.2018.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об`єднання вимог, є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено вимоги про стягнення:

19.121,02 грн пені та 23.901,15 грн штрафу за договором № 162-18 від 29.03.2018,

67.098,12 грн пені та 82.400,85 грн штрафу за договором № 163-18 від 29.03.2018,

11.060,56 грн пені та 13.825,88 грн штрафу за договором № 164-18 від 29.03.2018.

Відтак, підстави виникнення позовних вимог, які позивач об`єднав у одному позові, є різними.

Також, заявлені за цими договорами вимоги не об`єднані поданими доказами, так як прострочення поставленого товару по кожному з договорів позивач підтверджує документами, складеними окремо на виконання кожного з них.

Заявлені вимоги також не є основними та похідними позовними вимогами, оскільки вищевказані договори не є основними та похідними договорами по відношенню один до одного, а є трьома окремими договорами на закупівлю.

Крім того, суд зазначає, що навіть у випадку коли позивач правомірно об`єднав вимоги, пов`язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Отже, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті, так як подані в обґрунтування позовних вимог документи є окремими доказами по кожному з договорів.

Підстав для застосування положень ст. 173 Господарського процесуального кодексу України судом не встановлено.

З огляду на викладене, позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню для усунення допущеного порушення, після чого заявник не позбавлений права повторно звернутись з позовною заявою до господарського суду в загальному порядку (ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву і додані до неї документи повернути без розгляду.

2. Згідно з ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Дана ухвала може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.В.Сівакова