УХВАЛА

про призначення експертизи та зупинення провадження у справі

м. Київ

16.05.2019Справа № 910/1346/19

За позовом Служби безпеки України

до Національного антикорупційного бюро України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_1

про спростування недостовірної інформації

Щодо розгляду клопотання позивача б/н від 16.04.2019 року «Про призначення експертизи»

Суддя Котков О.В.

Представники сторін:

від позивача Єрмаков О.І., Бережний С.Г. (представники за довіреністю);

від відповідача Ярчак І.С. (представник за довіреністю);

від третьої особи не з`явилися.

В підготовчому засіданні 16.05.2019р., відповідно до положень ст.ст. 233, 242 Господарського процесуального кодексу України, було оголошено вступну та резолютивну частину ухвали, повідомлено учасників справи, що повний текст ухвали буде складено та підписано 20.05.2019р.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

05 лютого 2019 року до Господарського суду міста Києва від Служби безпеки України (позивач) надійшла позовна заява б/н від 04.02.2019 року до Національного антикорупційного бюро України (відповідач), в якій викладено позовні вимоги, щоб в судовому порядку: 1) визнати недостовірною поширену директором НАБУ ОСОБА_1 інформацію про СБУ зміст якої викладено в п. 1 прохальної частини позовної заяви; 2) зобов`язати НАБУ спростувати вказану недостовірну інформацію про СБУ у спосіб найбільш подібний до способу її поширення; 3) зобов`язати НАБУ в письмовому вигляді повідомити Комітет Верховної Ради України з питань запобігання і протидії корупції та членів цього Комітету про недостовірність вказаної інформації про СБУ, поширеної директором НАБУ.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що поширена директором відповідача на сайтах телеканалів за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 (5 канал), ІНФОРМАЦІЯ_2 (Громадське TV), ІНФОРМАЦІЯ_3 (112 Україна) інформація ґрунтується лише на припущеннях, є недостовірною, тому підлягає спростуванню.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.02.2019 року у справі № 910/1346/19 позовну заяву б/н від 04.02.2019 року Служби безпеки України до Національного антикорупційного бюро України про спростування недостовірної інформації залишено без руху, надано Службі безпеки України строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

21.02.2019 року через відділ діловодства суду від Служби безпеки України надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 11.02.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.03.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі № 910/1346/19, ухвалено розгляд справи здійснювати у порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 02.04.2019 року, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - директора Національного антикорупційного бюро України - ОСОБА_1.

01.04.2019 року через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив, в якому відповідач не погоджуючись з доводами позивача, стверджує про відсутність порушення з боку відповідача прав позивача та вказує про те, що оскаржувані висловлювання директора позивача є оціночними судженнями конкретної ситуації, висловлювання власної думки, тому не може бути оцінена, як поширена інформація.

В підготовчих засіданнях 02.04.2019 року та 18.04.2019 року судом оголошувалася перерва.

Згідно ч. 3 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Так, суд відмічає, що в підготовчому засіданні 18.04.2019 року судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 (тридцять) днів.

17.04.2019 року через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання б/н від 16.04.2019 року «Про призначення експертизи», в якому позивач просить суд призначити лінгвістичну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. В обґрунтування вказаного клопотання посилається на те, що оскаржувана інформація поширена директором НАБУ під час виконання службових обов`язків має характер твердження та є негативною, в той час, як відповідач стверджує, що висловлювання директора НАБУ є лише його оціночним судженням, висловлюванням власної думки та припущенням.

На вирішення експертизи поставити такі питання:

1) Чи є висловлювання ОСОБА_1: "...одна із цих операцій стосувалася фіксації "кришування" грального бізнесу і до цього грального бізнесу також були причетні керівники, окремі керівники Служби безпеки України..." твердженням чи оціночним судженням?

2) Чи є висловлювання ОСОБА_1 .: "...така неприкрита діяльність, вона не може бути без "кришування" з боку найвищих посадових осіб. Якраз тоді одна із операцій була направлена на те, щоб зафіксувати на причетність до "кришування" цього бізнесу незаконного працівників Служби безпеки України, безпосередньо працівників "К"..." твердженням чи оціночним судженням?

3) Яке значення має слово "кришування" у висловлюванні ОСОБА_1: "...одна із цих операцій стосувалася фіксації "кришування" грального бізнесу і до цього грального бізнесу також були причетні керівники, окремі керівники Служби безпеки України... "?

4) Яке значення має слово "кришування" у висловлюванні ОСОБА_1: "...така неприкрита діяльність, вона не може бути без "кришування" з боку найвищих посадових осіб. Якраз тоді одна із операцій була направлена на те, щоб зафіксувати на причетність до "кришування" цього бізнесу незаконного працівників Служби безпеки України, безпосередньо працівників "К"... "?

5) Яке значення має словосполучення "зафіксувати на причетність до кришування" у висловлюванні ОСОБА_1 : "...така неприкрита діяльність, вона не може бути без "кришування" з боку найвищих посадових осіб. Якраз тоді одна із операцій була направлена на те, щоб зафіксувати на причетність до "кришування" цього бізнесу незаконного працівників Служби безпеки України, безпосередньо працівників "К"..." У цьому висловлюванні йде мова про діяльність чи бездіяльність працівників Служби безпеки України, безпосередньо працівників "К"?

6) Який характер має висловлювання ОСОБА_1: "...одна із цих операцій стосувалася фіксації "кришування" грального бізнесу і до цього грального бізнесу також були причетні керівники, окремі керівники Служби безпеки України...", негативне чи позитивне щодо СБУ?

7) Який характер має висловлювання ОСОБА_1: "...така неприкрита діяльність, вона не може бути без "кришування" з боку найвищих посадових осіб. Якраз тоді одна із операцій була направлена на те, щоб зафіксувати на причетність до "кришування" цього бізнесу незаконного працівників Служби безпеки України, безпосередньо працівників "К"...", негативне чи позитивне щодо СБУ?

15.05.2019 року через відділ діловодства суду від відповідача надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи, в яких відповідач вказує, що позивачем не доведена дійсна потреба у використанні спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Розглянувши в підготовчому засіданні 16.05.2019 року клопотання позивача, дослідивши матеріали справи в цілому, заслухавши пояснення сторін, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні відповідного клопотання з наступних підстав.

Згідно з п. 1.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 та п. 2розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень однією з видів (підвидів) експертизи, є лінгвістична експертиза мовлення.

Лінгвістична експертиза мовлення поділяється на підвиди: лінгвістична експертиза писемного мовлення та лінгвістична експертиза усного мовлення. У межах лінгвістичної експертизи писемного мовлення проводяться авторознавчі та семантико-текстуальні дослідження.

Семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання із встановлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних в тих або інших текстах, їх стилістичної забарвленості, смислового навантаження, характеру інформації, що міститься в текстах (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретній особі (особам) тощо), тобто вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора.

Під час проведення семантико-текстуальної експертизи перед експертом може бути поставлено орієнтовний перелік питань, зокрема, які значення мають слова, словосполучення, фрази, зафіксовані в досліджуваному тексті?; яким є об`єктивний зміст досліджуваного словосполучення, речення, тексту, групи текстів?; чи міститься в тексті інформація позитивного або негативного характеру щодо певної фізичної або юридичної особи?; чи є висловлювання фактичним твердженням або оціночним судженням?

При цьому коло питань, що вирішується експертами-лінгвістами, не є вичерпним. Під час проведення семантико-текстуальної експертизи можуть вирішуватись і інші питання, що стосуються її предмета.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на зміст заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку, що питання, які суд має поставити на роз`яснення судовим експертом, можуть бути вирішені при призначенні лінгвістичної експертизи усного мовлення, а саме такого її виду, як семантико-текстуальна експертиза.

За таких обставин, позивача б/н від 16.04.2019 року «Про призначення експертизи» є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

За ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. (ч. 1 ст. 79 Господарського процесуального кодексу України).

У відповідності до ч.ч. 1, 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи (ст. 182 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 62 Господарського процесуального кодексу України, учасником судового процесу, крім учасників справи та їх представників, є, зокрема, експерт.

Статтею 69 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобов`язаний надати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання. Експерт не має права передоручати проведення експертизи іншій особі. Експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних з проведенням експертизи і викликом до суду.

В статті 69 Господарського процесуального кодексу України визначені також права експерта. Вимоги до висновку експерта зазначені в ст. 98 ГПК України.

Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу (ст. 100 Господарського процесуального кодексу України) та надає експерту матеріали, необхідні для проведення експертизи (ст. 102 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі) (ч. 3 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України).

У відповідності до ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до п. 2. Постанови Пленуму ВГС України "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" № 4 від 23.03.2012 року судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Особа набуває права та несе обов`язки експерта після оголошення (вручення) їй ухвали про призначення експертизи та попередження про відповідальність. Тільки за цих умов висновок експерта набуває доказової сили. Невиконання цих вимог робить неможливим використання висновку експерта як доказу у справі. Тому не можуть розглядатись як висновок експерта і бути підставою для відмови у призначенні експертизи акти ревізії, калькуляції, інші висновки спеціалістів, навіть якщо вони надані на запит суду, адвоката, сторони. За необхідності з`ясування зазначених у таких документах обставин судом може бути призначена експертиза, яка буде вважатись первинною.

З огляду на категорично протилежні позиції позивача та відповідача щодо поширеної на сайтах телеканалів за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 (5 канал), ІНФОРМАЦІЯ_2 (Громадське TV), ІНФОРМАЦІЯ_3 (112 Україна) інформації про позивача, а також стосовно того чи є вислови ОСОБА_1 фактичними твердженнями або оціночними судженнями, зважаючи на відсутність у суду спеціальних знань в області лінгвістичного дослідження висловів для оцінки таких висловів, з метою встановлення фактичних даних, що виходять з предмету доказування у даній справі, суд дійшов висновку про необхідність призначення у справі судової лінгвістичної експертизи усного мовлення, проведення якої доручити Державному підприємству «Українське бюро лінгвістичних експертиз НАН України».

За п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи (п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 182, 228, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання позивача б/н від 16.04.2019 року «Про призначення експертизи» у справі № 910/1346/19.

2. Призначити у справі № 910/1346/19 судову лінгвістичну експертизу усного мовлення, проведення якої доручити Державному підприємству «Українське бюро лінгвістичних експертиз НАН України».

3. На вирішення експертів поставити наступні питання:

- Чи є висловлювання ОСОБА_1 «одна із цих операцій стосувалась фіксації кришування грального бізнесу і до цього грального бізнесу також були причетні керівники, окремі керівники Служби безпеки України», здійснене 03.10.2018р. під час засідання Комітету Верховної Ради України з питань запобігання і протидії корупції, твердженням чи оціночним судженням?

- Чи є висловлювання ОСОБА_1 . «така неприкрита діяльність, вона не може бути без кришування з боку найвищих посадових осіб. Якраз тоді одна із операцій була направлена на те, щоб зафіксувати на причетність до кришування цього бізнесу незаконного працівників Служби безпеки України, безпосередньо працівників К», здійснене 03.10.2018р. під час засідання Комітету Верховної Ради України з питань запобігання і протидії корупції, твердженням чи оціночним судженням?

- Яке значення має слово «кришування» у висловлюваннях ОСОБА_1 «одна із цих операцій стосувалась фіксації кришування грального бізнесу і до цього грального бізнесу також були причетні керівники, окремі керівники Служби безпеки України» та «така неприкрита діяльність, вона не може бути без кришування з боку найвищих посадових осіб. Якраз тоді одна із операцій була направлена на те, щоб зафіксувати на причетність до кришування цього бізнесу незаконного працівників Служби безпеки України, безпосередньо працівників К», здійснених 03.10.2018р. під час засідання Комітету Верховної Ради України з питань запобігання і протидії корупції?

4. Ухвалу та матеріали справи № 910/1346/19 надіслати до Державного підприємства «Українське бюро лінгвістичних експертиз НАН України».

5. Відповідно до статті 14 Закону України «Про судову експертизу» попередити експерта, який буде здійснювати судову експертизу, про кримінальну відповідальність за статями 384 та 385 Кримінального кодексу України.

6. Зобов`язати учасників судового процесу надати на вимогу експерта всі необхідні для проведення експертизи документи.

7. Оплату витрат по проведенню судової експертизи покласти на позивача - Службу безпеки України, відповідно до рахунку, виставленого Державним підприємством «Українське бюро лінгвістичних експертиз НАН України», докази чого надати у судове засідання, що буде призначене після проведення експертизи.

8. Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили 16 травня 2019 року.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст.ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 20 травня 2019 року.

Суддя О.В. Котков