ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2019 року м.Дніпро Справа № 904/9839/16

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Білецької Л.М. (доповідач),

суддів: Верхогляд Т.А., Кузнецова В.О.,

при секретарі судового засіданні: Саланжій Т.Ю.,

представники сторін у судове засідання не з`явилися

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 (повний текст складено 12.11.2018 року, суддя Петрова В.І.) у справі №904/9839/16

за позовом ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Холдінг компанія "Інтермет", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

відповідача-2: Публічного акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк", м. Київ

відповідача-3: Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергомаш-Інвест", м. Київ

відповідача-4: ОСОБА_2, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

відповідача-5: Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Рукавіцина І.А., м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

відповідача-6: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчук С.П., м. Київ

відповідача-7: Виконавчого комітету Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1: Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Метизи", м. Запоріжжя

про визнання правочинів недійсними

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. (суддя Євстигнеєва Н.М.): у задоволенні вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсним договору іпотеки № 25-з від 28.12.2010 з Договорами про внесення змін та доповнень до нього: № 1 від 11.03.2011, № 2 від 01.03.2012, № 3 від 02.10.2012, № 4 від 12.12.2012, № 5 від 28.02.2013, № 6 від 27.03.2013, № 7 від 29.04.2013, укладений між ПАТ "Індустріально-експортний банк" (змінене найменування на ПАТ "Креді Агріколь Банк") та ВАТ "Холдинг Компанія "Інтермет", посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рукавіциним І.А. 28.12.2010, зареєстрований в реєстрі за № 6325, з моменту його укладення - відмовлено; припинено провадження у справі в частині вимог про:

- визнання недійсним договору про відступлення права вимоги від 20.09.2013, укладений між ПАТ "Креді Агріколь Банк" та ТОВ "Енергомаш-Інвест", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчуком С.П. 20.09.2013, зареєстрований в реєстрі за № 9450, з моменту його укладення;

- визнання недійсним Договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 23.10.2014, укладений між ТОВ "Енергомаш-Інвест" та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рукавіциним І.А. 23.10.2014, зареєстрований в реєстрі за № 1570, з моменту його укладення;

- про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 15186948 від 15.08.2014, прийнятого державним реєстратором Реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області Дутчак Т.Г. та індексний номер 16702947 від 23.10.2014, прийнятого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рукавіциним І.А;

- скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно - нежитлову будівлю, загальною площею 2140,6 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0), а саме:

- про реєстрацію права власності за ТОВ "Енергомаш-Інвест" (), номер запису про право власності: 6705420;

- про реєстрацію права власності за ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), номер запису про право власності:

7442441.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 08.06.2017р. рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. залишено без змін.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.01.2018р. рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. та постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 08.06.2017р. залишено без змін.

09.08.2018р. від позивача надійшла заява про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. за нововиявленими обставинами, в якій він просив суд:

- переглянути рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р.;

- прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача.

У якості підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами позивач посилається на те, що в рішенні у даній справі судом першої інстанції, в якості підстави для відмови у задоволенні позовних вимог позивача, зазначено про пропуск останнім строку позовної давності. При цьому суд зазначив, що позивач повинен був знати про укладення договору іпотеки від 28.12.2010р., оскільки, як акціонер Відкритого акціонерного товариства "Холдінг компанія "Інтермет", мав право та можливість ознайомитись з рішеннями Наглядової ради загальних зборів акціонерів товариства. Крім того, на загальних зборах акціонерів розглядались питання про затвердження звіту комісії з припинення товариства, про затвердження передавального акту, тобто розглядались питання, які стосуються майна товариства. На цих зборах був присутнім і позивач. При цьому постановою Верховного Суду від 26.06.2018р. у справі №904/3679/17 зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Холдінг компанія 'Інтермет" надати ОСОБА_1 належним чином завірені копії річних звітів товариства за 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 роки, належним чином завірені копії звітів про фінансово-господарську діяльність товариства за 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 роки, належним чином завірені копії протоколів загальних зборів учасників товариства за 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 роки.

Тобто даною постановою було встановлено порушення корпоративних прав щодо ненадання йому запитуваної інформації про діяльність підприємства.

Станом на сьогодні постанова від 26.06.2018р. у справі №904/3679/17 ТОВ "Холдінг компанія "Інтермет" не виконана. Отже, слід розуміти, що підстава, на яку посилався суд першої інстанції при винесенні рішення у справі №904/9839/16, спростовується постановою Верховного Суду від 26.06.2018р.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 у даній справі у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. за нововиявленими обставинами у справі №904/9839/16 відмовлено.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. у справі №904/9839/16 залишено в силі.

Ухвала мотивована тим, що обставини, на які заявник посилається, як на підставу перегляду рішення суду у справі №904/9839/16 за нововиявленими обставинами, є фактично здійснення переоцінки доказів, вже оцінених судом у процесу розгляду справи №904/9839/16, що не може бути підставою для перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

2. Короткий і узагальнений зміст апеляційної скарги.

Не погодившись з ухвалою суду, до Центрального апеляційного господарського суду звернувся ОСОБА_1 із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 року по справі №904/9839/16 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача.

В апеляційній скарзі зазначає наступне:

2.1. Судом порушено вимоги ч.15 ст. 32 ГПК України, оскільки первісний позов у справі №904/9839/16 розглядався суддею Євстигнеєвою Н.М. і не було роз`яснено, чому саме Петрова В.І. приймає участь у розгляді заяви про перегляд судового рішення.

2.2. Судове засідання, яке було призначене на 04.10.2018 року не відбулось. За межами судового засідання суддя пояснила, що оскільки представником було подано заяву про відвід, вона зупинила розгляд справи до розгляду заяви про відвід. При цьому, жодного слова не було сказано про винесену ухвалу від 03.10.2018 року, оскільки на той час її ще не було. А отже, суддя зобов`язана була розглянути заяву про відвід у судовому засіданні. Якщо суддя Петрова В.І вважала, що підстави для задоволення заяви про її відвід відсутні, вона повинна була оголосити свою позиції і тільки після того передати заяву на розгляд іншому судді. Вказані дії не були вчиненні.

2.3. 01.11.2018 року скаржник отримав ухвалу про призначення судового засідання на 31.10.2018 на 15:00. 09.11.2018 скаржник отримав ухвалу про призначення судового засідання на 05.11.2018 на 15:00. Як доказ несвоєчасного отримання ухвал скаржником зазначено, що буде надано поштові конверти.

2.4. Постановою Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі № 904/3679/17 зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Холдінг компанія "Інтермет" надати ОСОБА_1 належним чином завірені копії річних звітів товариства за 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 роки, належним чином завірені копії звітів про фінансово-господарську діяльність товариства за 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016роки, належним чином завірені копії протоколів загальних зборів учасників товариства за 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 роки.

Зазначає , що йому не було заздалегідь відомо про вчинення правочинів, які він оскаржував в судовому порядку, а саму інформацію він отримав після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, а, отже, він не пропустив строки позовної давності.

Станом на сьогодні, постанова від 26.06.2018 року у справі № 904/3679/17 ТОВ "Холдінг компанія "Інтермет" не виконана. Отже, слід розуміти, що та підстава на яку посилався суд першої інстанції при винесені судового рішенні у справі № 904/9839/16 спростовується постановою Верховного Суду від 26.06.2018 року.

3. Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

ПАТ "Банк Креді Агріколь" та ТОВ "Холдінг компанія "Інтермет" у відзивах на апеляційну скаргу просили залишити апеляційну скаргу без задоволення, погоджуючись, зокрема, з в висновками суду першої інстанції, викладеними в оскаржуваній ухвалі.

Інші учасники справ не скористалися своїм правом надати відзив на апеляційну скаргу, що не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

4. Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центральний апеляційний господарський суду у від 04.02.2019 року у складі колегії суддів: головуючого судді: Білецької Л.М. (доповідач), суддів: Паруснікова Ю.Б., Верхогляд Т.А., відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 у справі №904/9839/16 та призначено до розгляд у судовому засіданні на 27.02.2019 року.

Розпорядженням керівника апарату суду від 26.02.2019 року (т.8 а.с. 62) призначено автоматичну зміну складу колегії суддів у судовій справі №904/9839/16, за результатами якої змінено склад судової колегії на головуючого суддю: Білецьку Л.М., суддів: Паруснікова Ю.Б., Чередко А.Є.

Розпорядженням керівника апарату суду від 27.02.2019 року (т.8 а.с. 65) призначено автоматичну зміну складу колегії суддів у судовій справі №904/9839/16, за результатами якої змінено склад судової колегії на головуючого суддю: Білецьку Л.М., суддів: Паруснікова Ю.Б., Коваль Л.А.

Розпорядженням керівника апарату суду від 26.02.2019 року (т.8 а.с. 67) призначено автоматичну зміну складу колегії суддів у судовій справі №904/9839/16, за результатами якої змінено склад судової колегії на головуючого суддю: Білецьку Л.М., суддів: Паруснікова Ю.Б., Кузнецова В.О.

27.02.2019 року розгляд справи відкладено на 27.03.2019 року, у зв`язку з наданням скаржнику часу для уточнення заяви про відвід колегії суддів.

Розпорядженням керівника апарату суду від 26.03.2019 року (т.8 а.с. 92) призначено автоматичну зміну складу колегії суддів у судовій справі №904/9839/16, за результатами якої змінено склад судової колегії на головуючого суддю: Білецьку Л.М., суддів: Чус О.В., Кузнецова В.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 27.03.2019 року визнано заявлений позивачем відвід судді Білецькій Л.М. та судді Кузнецову В.О. необґрунтованим та зупинено апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 у справі №904/9839/16 для вирішення питання щодо розгляду заявленого відводу в порядку. Розгляд апеляційної скарги відкладено на 13.05.2019 року.

03.04.2019 року провадження у справі №904/9839/16 поновлено.

13.05.2019 року оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Представники сторін у судове засідання не з`явився про час, дату та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Від представника скаржника надійшла заява про відкладення розгляду справи, яка обґрунтована тим, що останній буде в цей день 13.05.2019 року приймати участь в іншому судовому засіданні по справі №914/1039/19.

Розглянувши подану заяву, колегія суддів виходила з наступного.

Відповідно до частин 11, 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки в судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час та місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Разом з тим, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а не можливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Тобто, неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про дату, час та місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.

Застосовуючи згідно з частиною 1 статті 3 Господарського процесуального кодексу України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" від 07.07.1989 року).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (параграфи 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

При цьому, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що скаржник не позбавлений права представляти свої інтереси через іншого представника, або особисто, а тому клопотання скаржника відхиляється.

Враховуючи те, що участь в судовому засіданні є правом, а не обов`язком сторони, колегія суддів приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників провадження у справі за наявними матеріалами справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність юридичної оцінки встановлених фактичних обставин справи, застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті ним рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2019 року у справі №904/9839/16 слід скасувати .

5. Встановлені та неоспорені обставини та відповідні їм правовідносини.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. (суддя Євстигнеєва Н.М.): у задоволенні вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсним договору іпотеки № 25-з від 28.12.2010 з Договорами про внесення змін та доповнень до нього: № 1 від 11.03.2011, № 2 від 01.03.2012, № 3 від 02.10.2012, № 4 від 12.12.2012, № 5 від 28.02.2013, № 6 від 27.03.2013, № 7 від 29.04.2013, укладений між ПАТ "Індустріально-експортний банк" (змінене найменування на ПАТ "Креді Агріколь Банк") та ВАТ "Холдинг Компанія "Інтермет", посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рукавіциним І.А. 28.12.2010, зареєстрований в реєстрі за № 6325, з моменту його укладення - відмовлено; припинено провадження у справі в частині вимог про:

- визнання недійсним договору про відступлення права вимоги від 20.09.2013, укладений між ПАТ "Креді Агріколь Банк" та ТОВ "Енергомаш-Інвест", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчуком С.П. 20.09.2013, зареєстрований в реєстрі за № 9450, з моменту його укладення;

- визнання недійсним Договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 23.10.2014, укладений між ТОВ "Енергомаш-Інвест" та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рукавіциним І.А. 23.10.2014, зареєстрований в реєстрі за № 1570, з моменту його укладення;

- про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 15186948 від 15.08.2014, прийнятого державним реєстратором Реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області Дутчак Т.Г. та індексний номер 16702947 від 23.10.2014, прийнятого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рукавіциним І.А;

- скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно - нежитлову будівлю, загальною площею 2140,6 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0), а саме:

- про реєстрацію права власності за ТОВ "Енергомаш-Інвест" (), номер запису про право власності: 6705420;

- про реєстрацію права власності за ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), номер запису про право власності:

7442441.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 08.06.2017р. рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. залишено без змін.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.01.2018р. рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. та постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 08.06.2017р. залишено без змін.

09.08.2018р. від позивача надійшла заява про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. за нововиявленими обставинами, в якій він просив суд:

- переглянути рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р.;

- прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 у даній справі у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. за нововиявленими обставинами у справі №904/9839/16 відмовлено.

Незгода скаржника з вищезазначеною ухвалою стала підставою для перегляду справи у суді апеляційної інстанції.

6. Доводи, за якими апеляційний суд погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції.

Згідно п.1 ч.1 ст.321 Господарського процесуального кодексу України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Постанова від 26.06.2018р. у справі №904/3679/17 була отримана заявником 11.07.2018р. (а.с.60 том 7).

Згідно ст.320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи. Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами.

Прийняття та розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається (п.8.6. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року № 17 "Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами").

Законом не передбачено здійснення перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у повному обсязі. Отже, господарський суд переглядає судове рішення за нововиявленими обставинами лише в тих межах, в яких ці обставини впливають на суть рішення (п.8.7. вказаної вище постанови пленуму Вищого господарського суду України).

Макаров К.Г. у заяві про перегляд рішення суду у справі №904/9839/16 за нововиявленими обставинами стверджує, що постанова Верховного Суду від 26.06.2018р. у справі №904/3679/17 є доказом неможливості отримання ним інформації щодо діяльності підприємства, а тому спростовує висновок суду у рішенні №904/9839/16 про пропуск ним строку позовної давності стосовно вимоги про визнання недійсним договору іпотеки, який був підставою відмови судом у задоволенні позову у цій справі.

Так, у постанові Верховного Суду від 26.06.2018р. у справі №904/3679/17 суд зазначає про порушення права ОСОБА_1 як одного з учасників юридичної особи на спосіб отримання інформації про таку юридичну особу (письмово, усно, у копіях тощо).

Проте предметом розгляду справи №904/3679/17 є питання порядку надання господарським товариством документів для ознайомлення його учаснику, що ніяким чином не спростовує, змінює чи доповнює ті обставини, які вже були досліджені судами при розгляді справи №904/9839/16 стосовно неналежного виконання ОСОБА_1 свого обов`язку як акціонера ТОВ "Холдінг компанія "Інтермет".

При цьому, як під час розгляду справи №904/3679/17, так і під час розгляду справи №904/9839/16, судами акцентувалась увага (що закріплено у рішеннях, постановах у вказаних справах) на обов`язок учасника юридичної особи належним чином користуватися своїми правами учасника (у тому числі й брати участь на загальних зборах учасників, знайомитись з відповідними локальними документами, отримувати необхідну інформацію у виконавчого органу у встановлений термін, отримувати дивіденди тощо).

Крім того, підтвердженням факту пропуску ОСОБА_1 строку позовної давності щодо вимоги про визнання недійсним договору іпотеки, окрім неотримання ним відповідної інформації щодо діяльності товариства, було також встановлення факту присутності заявника на загальних зборах акціонерів, на яких розглядались питання про затвердження звіту комісії з припинення товариства, про затвердження передавального акту, тобто розглядались питання, які стосуються майна товариства.

Отже посилання заявника на постанову Верховного Суду від 26.06.2018р. у справі №904/3679/17, як на підставу перегляду рішення суду у справі №904/9839/16 за нововиявленими обставинами є фактично здійсненням переоцінки доказів, вже оцінених судом у процесі розгляду справи №904/9839/16, що у свою чергу не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами.

Оскільки відповідно до ч.4 ст.320 Господарського процесуального кодексу України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи, правильного висновку про те, що правові підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. у справі №904/9839/16 за нововиявленими обставинами відсутні.

Відповідно до ч.3 ст.325 Господарського процесуального кодексу України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

З огляду на викладене, суд першої інстанції обґрунтовано відмовив ОСОБА_1 у задоволенні заяви про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. за нововиявленими обставинами, залишивши відповідне рішення в силі.

7. Мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу.

Доводи скаржника стосовно порушення судом першої інстанції вимог ч.15 ст. 32 ГПК України відхиляються колегією суддів, оскільки в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про порушення судом першої інстанції вимог ГПК України при визначенні судді для розгляду конкретної справи. Також, колегія суддів зазначає, що з веб-сайту Судова влада України (court.gov.ua) вбачається, що у звіті про автоматичний розподіл судової справи між суддями від 09.08.2018 року, по даній справі, причиною за якою суддя Євстигнеєва Н.М. не приймала участі в аторозподілі визначено: Табель: Відпустка 14 календ.днів і більше, що свідчить про неможливість розподілу даної справи судді Євстигнеєвій Н.М., на момент надходження заяви позивача про перегляд рішення за нововиявленими обставинами. Крім того, норми ГПК України не зобов`язують суддів роз`яснювати сторонам, з яких підстав визначено той чи інший склад суду.

Довід скаржника відносно того, що суддя Петрова В.І. повинна була розглянути заяву про відвід судді у судовому засіданні не заслуговує на увагу з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1,2 3, ст. 32 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Вимоги ст. 35 ГПК України не зобов`язують суд розглядати заяву про відвід судді у судовому засіданні. Суд першої інстанції, дійшовши до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, постановив ухвалу від 03.10.2018 року про зупинення провадження за нововиявленими обставинами у справі №904/9839/16 до вирішення питання про відвід, яка відповідає вимогам процесуального права.

Довід скаржника про те, що та підстава, на яку посилався суд першої інстанції при винесені судового рішенні у справі № 904/9839/16 спростовується постановою Верховного Суду від 26.06.2018 року по справі №904/3679/17 не знайшов свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та спростовується висновками суду першої інстанції про що зазначено у п. 6 цієї постанови.

Колегія суддів зазначає, що не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи.

Разом з тим, такий перегляд судових рішень повинен відбуватися з урахуванням загальних принципів здійснення правосуддя, зокрема тих, на обов`язкове дотримання яких звертає увагу Європейський суд з прав людини та які випливають зі змісту положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 14 Міжнародного пакту про громадянські й політичні права.

Відповідно до ч.4 ст.11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відносно практики ЄСПЛ, то необхідно зауважити, що у п. 42 справа "Желтяков проти України" (заява № 4994/04) Суд вказує, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia , вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі " Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) , №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Більше того, як зазначив Європейський суд з прав людини - повага до принципу верховенства права та поняття справедливого судового розгляду вимагає, щоб усі підстави застосування зворотної сили закону аналізувалися з особливою пильністю ( рішення ЄСПЛ у справі Zielinski and Pradal & Gonzalez and Others v. France).

Однак , як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людини від 18 листопада 2004 року у справі " Правєдная проти Росії " (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01, пп . 27- 28, та рішення від 6 грудня 2005 року у справі " Попов проти Молдови " № 2 (Popov v.Moldova № 2) , заява № 19960/04, п . 46). процедура скасування остаточного судового рішення у зв ' язку з нововиявленими обставинами передбачає , що існує доказ , який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду

Колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду у прийнятті даної постанови керується й принципом res judicata, базове тлумачення якого вміщено в рішеннях Європейського суду з прав людини від 03.12.2003 у справі "Рябих проти Росії", від 09.11.2004 у справі "Науменко проти України", від 18.11.2004 у справі "Праведная проти Росії", від 19.02.2009 у справі "Христов проти України", від 03.04.2008 у справі "Понамарьов проти України", в яких цей принцип розуміється як елемент принципу юридичної визначеності, що вимагає поваги до остаточного рішення суду та передбачає, що перегляд остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду не може здійснюватись лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а повноваження судів вищого рівня з перегляду (у тому числі апеляційного) мають здійснюватися виключно для виправлення судових помилок і недоліків. Відхід від res judicate можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини, наявності яких у даній справі заявником не зазначено й не обґрунтовано.

При цьому, процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (див. пп. 27 - 34 рішення Суду у справі "Праведная проти Росії" від 18 листопада 2004 року).

Колегія суддів вважає, що обставини, на які заявник посилається, як на підставу для перегляду рішення суду у справі №904/9839/16 за нововиявленими обставинами, є здійсненням переоцінки доказів, вже оцінених судом у процесі розгляду справи №904/9839/16, що не є нововиявленими в розумінні вимог ст. 320 ГПК України.

Стосовно доводу скаржника, викладеного у п. 2.3. цієї постанови, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1,2,3,4, ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Цей термін може бути скорочений судом у випадку, коли цього вимагає терміновість вчинення відповідної процесуальної дії (огляд доказів, що швидко псуються, неможливість захисту прав особи у випадку зволікання тощо).

Відповідно до п. 3 ч.6 ст. 242 ГПУ України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 31.10.2018 року у даній справі, про призначення судового засідання на 05.11.2018 року, отримав 09.11.2018 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (т.7 а.с. 240), що свідчить про неналежне повідомлення позивача про час, дату та місце судового засідання у розумінні ст. ст. 120, 242 ГПК України, що у відповідності до п.3 ч.3 ст. 277 ГПК України є обов`язковою підставою для скасування судового рішення, оскільки скаржник обґрунтовує апеляційну скаргу цією підставою

8. Коли і ким були порушені, оспорені або невизнані права чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду.

Колегією суддів не встановлено порушення прав заявника.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Згідно п. 3.ч.3 ст. 277 ГПК України через порушення норм процесуального права - неналежне повідомлення позивача про час і місце судового засідання, ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 року по справі № 904/9839/16 підлягає скасуванню, і у справі має бути прийнято нове рішення про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. за нововиявленими обставинами у справі №904/9839/16.

10.Судові витрати.

Відповідно до ст.129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покладаються на скаржника.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 у справі №904/9839/16 - задовольнити частково.

Ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2018 року у справі №904/9839/16 - скасувати.

Прийняти нове рішення.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. за нововиявленими обставинами у справі №904/9839/16 - відмовити.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017р. у справі №904/9839/16 - залишити в силі.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 20.05.2019 року.

Головуючий суддя Л.М. Білецька

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя В.О. Кузнецов