ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

03.05.2019 м. ДніпроСправа № 904/1173/19

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Гайдамацьке" про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін

у справі:

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гайдамацьке" (52414, с. Маяк Солонянського району Дніпропетровської області; ідентифікаційний код 30740883)

до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Агросвіт" (52300, с. Промінь Криничанського району Дніпропетровської області; ідентифікаційний код 31004437)

про стягнення 541 191 грн. 35 коп.

Суддя Загинайко Т.В.

Без виклику представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Гайдамацьке" звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою (вх.№1209/19 від 25.03.2019р.), в якій просить стягнути з відповідача - Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Агросвіт" 541 191 грн. 35 коп. - попередньої оплати, що виникла внаслідок не поставки товару відповідно до Договору поставки від 26.11.2018р. №12611.

Позовну заяву було подано без додержання вимог, встановлених статтею 162 Господарського процесуального кодексу України, у зв'язку з чим, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.04.2019р. позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Гайдамацьке" (52414, с. Маяк Солонянського району Дніпропетровської області; ідентифікаційний код 30740883) до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Агросвіт" (52300, с. Промінь Криничанського району Дніпропетровської області; ідентифікаційний код 31004437) про стягнення 541 191 грн. 35 коп. - залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків - 7 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме до суду: надати докази відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів - фіскальний чек та поштовий опис вкладення поштового відправлення з поіменним переліком документів.

В подальшому представником позивача подана заява (вх. №15758/19 від 08.04.2019р.) на виконання вимог ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 01.04.2019р. у справі №904/1173/19.

Також представником позивача було подано заяву (вх. №16055/19 від 09.04.2019р.), якою було долучено до матеріалів справи документи на підтвердження повноважень представника позивача, а саме копію довіреності, копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та копію посвідчення адвоката України.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.04.2019р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Позивач у клопотанні (вх.№18432/19 від 23.04.2019р.) про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін просить, проводити розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін посилаючись, на те що: - позивач намагався в позасудовому порядку врегулювати спір шляхом направлення листів відповідачу спочатку з вимогою поставити товар, а згодом у зв'язку з неповним виконанням вимоги про поставку товару з вимогою повернути кошти; - вказана вимога також залишилась без виконання; - дана справа є важливою для позивача і він бажає викласти свою позицію не тільки на папері, а й у судовому засіданні; - для повного та всебічного встановлення обставин необхідно здійснювати розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням викликом сторін.

Розглянувши клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Також відповідно до частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті; при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 4 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи: 1) про банкрутство; 2) за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство; 3) у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій); 4) у спорах щодо захисту прав інтелектуальної власності, крім справ про стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) у спорах, що виникають з відносин, пов'язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції; 6) у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних такою посадовою особою юридичній особі її діями (бездіяльністю); 7) у спорах щодо приватизації державного чи комунального майна; 8) в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 9) інші вимоги, об'єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 3-8 цієї частини.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше; за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (частина 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 6 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення; судові дебати не проводяться. (частина 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України).

З сукупного аналізу наведених вище положень Господарського процесуального кодексу України вбачається, що однією з умов, яка є підставою для розгляду справи спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, є характер спірних правовідносин та предмет доказування, які вимагають заслуховування усних пояснень учасників справи.

З наявних матеріалів справи, вбачається, що характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають заслуховування усних пояснень учасників справи, у зв'язку із чим відсутня необхідність проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін. До того ж, суд звертає увагу, що ціна позову не перевищує п'ятисот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 13 статті 8 Господарського процесуального кодексу розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи; у такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищезазначене, беручи до уваги ціну позову, категорію та складність справи та те, що позивачем в обґрунтування свого клопотання не надано будь-яких доказів в обгрунтування необхідності розгляду справи з повідомленням (викликом) сторін з урахуванням вимог Господарського процесуального кодексу України, суд відмовляє в задоволенні заяви позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Керуючись частиною 13 статті 8, статтями 234, 235, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Гайдамацьке" (52414, с. Маяк Солонянського району Дніпропетровської області; ідентифікаційний код 30740883) про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 03.05.2019р. та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.В. Загинайко