ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" травня 2019 р. Справа№ 910/15139/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Жук Г.А.

суддів: Дикунської С.Я.

Мальченко А.О.

за участю секретаря судового засідання Костяк В.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу №30 від 11.03.2019 (вх. №09.1-04.1/2366/19 від 25.03.2019) Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2019 про залишення позову без розгляду

у справі №910/15139/18 (суддя - Морозов С.М.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод»

до Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту»

про зобов`язання відшкодувати майнову шкоду у розмірі 481 960,00 грн

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явились,

від відповідача: Носенко А.М., довіреність №300 від 06.05.2019

в с т а н о в и в:

Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» про зобов`язання відшкодувати майнову шкоду у розмірі 481 960,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.02.2019 позов залишено без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України у зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання 26.02.2019.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, позивач - Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод», подав апеляційну скаргу №30 від 11.03.2019 (вх. №09.1-04.1/2366/19 від 25.03.2019), в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2019 у справі №910/15139/18 скасувати та справу направити до Господарського суду міста Києва для подальшого розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала прийнята із неправильним застосуванням норм процесуального права та при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи. Скаржник вважає, що явка сторін судом обов`язковою не визнавалась, в той час як позивач добросовісно виконував свої процесуальні обов`язки. Апелянт зазначає, що з моменту прийняття позовної заяви до розгляду він підтримував свої позовні вимоги, надавав клопотання про долучення доказів, відповідь на відзив, а отже, на думку скаржника, залишення позову без розгляду є неправомірним, оскільки господарський суд не був позбавлений можливості вирішити спір у справі по суті.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.03.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою №30 від 11.03.2019 (вх. №09.1-04.1/2366/19 від 25.03.2019) Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2019 у справі №910/15139/18, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, учасникам справи встановлено процесуальний строк для подання заяв та клопотань, пояснень, справу призначено до розгляду на 08.05.2019.

18.04.2019 від Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач вважає апеляційну скаргу необґрунтованою, оскільки причини, з яких представник позивача не прибув у судове засідання 26.02.2019, не є поважними.

Від позивача 08.05.2019 надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги без його участі у зв`язку з неможливістю забезпечити участь представника у судовому засіданні.

Згідно ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції з метою дотримання розумних строків розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, враховуючи те, що явка представників учасників справи судом обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника позивача, який належним чином повідомлений про судовий розгляд справи апеляційним господарським судом.

Представник відповідача в судовому засіданні 08.05.2019 заперечив проти доводів апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві, та просив ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2019 у даній справі залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про залишення позову (заяви) без розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, заслухавши пояснення представника відповідача, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод» залишено без руху та встановлено позивачу строк та спосіб для усунення її недоліків.

23.11.2018 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2018 у даній справі прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.12.2018.

Відповідно до протоколу судового засідання у підготовчому засіданні 18.12.2018 були присутні представник позивача - Тимошенко В.Ю., та представник відповідача - Норець Н.О. (т. 1 а.с. 225-226). За результатами судового засідання 18.12.2018 місцевим господарським судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 05.02.2019, про що представники сторін були повідомлені під розписку (т. 1 а.с. 221).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.01.2019 (т. 1 а.с. 277) сторін повідомлено про те, що підготовче засідання, яке призначене на 05.03.2019, не відбудеться у зв`язку з перебуванням судді у відпустці, наступне засідання у справі призначено на 26.02.2019.

Згідно наявних в матеріалах справи повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції (т. 1 а.с. 228-229) ухвалу господарського суду міста Києва від 25.01.2019 позивачем отримано 25.01.2019, відповідачем - 25.01.2019.

25.02.2019 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Місцевим господарським судом в оскаржуваній ухвалі від 26.02.2019 зазначено, що в підготовче засідання 26.02.2019 представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване поштове повідомлення про вручення поштового відправлення №697, про причини неявки позивач суд не повідомив; заяви про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходило. Наведене зумовило прийняття місцевим господарським судом ухвали про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 1 ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Виходячи зі змісту даної норми, явка представників сторін визнається обов`язковою за умови, якщо суд здійснює виклик представників сторін у судове засідання або якщо про це прямо зазначено у відповідній ухвалі.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що ухвалою Господарського суду від 23.01.2019 явка представників сторін обов`язковою не визнавалась, оскільки зазначеною ухвалою фактично відбулось повідомлення учасників справи про дату, час та місце наступного судового засідання у відповідності до ч. 2 ст. 120 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною 4 статті 202 ГПК України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

При цьому судова колегія вважає за необхідне зазначити, що за положеннями частини четвертої статті 202 ГПК України у разі неявки позивача у судове засідання суд першої інстанції вправі залишити позовну заяву без розгляду лише за наявності одночасно таких умов: явка представника позивача була визнана судом обов`язковою, позивач не з`явився на виклик у засідання господарського суду, неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору, - з наведенням відповідних мотивів. Зазначеної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 у справі №908/104/18.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч.1 ст. 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог. При цьому, господарський суд має з`ясувати не тільки відсутність поважних причин, а також і те, яким чином неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Проте, як вбачається із матеріалів справи, позивач з моменту прийняття його позовної заяви до розгляду і відкриття провадження у справі судом першої інстанції підтримував позовні вимоги, надавав суду, у тому числі, докази на підтвердження своїх вимог - відповідь на відзив (т.1 а.с. 205-220), на виконання ухвали суду від 19.11.2018 надав належним чином оформлену позовну заяву,позивач також забезпечував явку свого представника у підготовче засідання 18.12.2018, після чого оголошено перерву до 26.02.2019 за ініціативою суду. Отже, нез`явлення представника позивача у наступне судове засідання 26.02.2019 за обставин добросовісного виконання ним процесуальних обов`язків не зумовлює у цьому випадку залишення місцевим господарським судом позову без розгляду на підставі п. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, оскільки суд першої інстанції не був позбавлений можливості розглянути і вирішити спір по суті на підставі наявних у справі та досліджених судом за участю сторін доказів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05.11.2018 у справі №904/10074/17.

Крім того, залишаючи позов без розгляду в тому числі на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд першої інстанції не вказав, які саме докази, необхідні для вирішення спору, позивач не подав без поважних причин.

Судова колегія вважає за необхідне також зазначити, що причини неявки представника позивача у судове засідання 26.02.2019, названі позивачем в апеляційній скарзі, судовою колегією не враховуються, оскільки причини неявки представника позивача за обставин, встановлених у даній справі, не мають вирішального значення для вирішення питання про правомірність залишення місцевим господарським судом позовної заяви без розгляду.

Згідно зі ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Таким чином, право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду, а також що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечено можливість реалізувати зазначені права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення відповідно до ст. 277 ГПК України, зокрема, є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду у даній справі не можна визнати такою, що прийнята з дотриманням норм процесуального. Апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2019 про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен здійснити суд першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 253-255, 269, 271, п. 6 ч. 1 ст. 275, ст. 277, ст. ст. 280-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2019 про залишення позову без розгляду у справі №910/15139/18 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2019 про залишення позову без розгляду у справі №910/15139/18 скасувати.

3. Справу №910/15139/18 направити до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Сторони мають право оскаржити постанову в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Головуючий суддя Г.А. Жук

Судді С.Я. Дикунська

А.О. Мальченко

Повний текст постанови складено 10.05.2019