ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

03.05.2019 м.Дніпро Справа № 908/2445/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі

судді: Верхогляд Т.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги та клопотання про відновлення строку на подання апеляційної скарги Фізичної особи - підприємеця Петросяна Айка Самвеловича на рішення господарського суду Запорізької області від 15.01.2019 року(повний текст складено 28.01.2019 року) у справі №908/2445/18 (суддя Колодій Н.А.)

за позовом Фізичної особи - підприємця Сухомлин Валентини Михайлівни

до відповідача Фізичної особи - підприємця Петросян Айка Самвеловича

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Фізична особа - підприємець Мирошниченко Максим Володимирович

про стягнення матеріальних збитків в розмірі 22 586,00 грн,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Запорізької області від 15.01.2019 року у справі №908/2445/18 позов задоволено.

Стягнуто з Фізичної особи - підприємця Петросяна Айка Самвеловича на користь Фізичної особи - підприємця Сухомлин Валентини Михайлівни 22586,00 грн матеріальних збитків, 1762,00грн судового збору.

21.02.2019 року було видано судовий наказ.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

Апелянт просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення господарського суду Запорізької області від 15.01.2019 року у справі №908/2445/18. Скасувати вищезазначене рішення, постановити нове рішення, яким відмовити в задоволені позову у повному обсязі.

Ознайомившись з матеріалами апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху з огляду на наступне:

Відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України

апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, 20.11.2018 року господарським судом Запорізької області було винесено ухвалу про відкриття провадження у даній справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження. Судове засідання призначено на 17.12.2018 року, явка сторін не визнана обов'язковою.

В апеляційній скарзі відповідач просить поновити пропущений ним строк на апеляційне оскарження. В обґрунтування клопотання зазначає, що він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1. Вказана адреса знаходиться у приватному секторі міста Запоріжжя. Протягом робочого дня відповідач знаходиться на роботі та отримати поштову кореспонденцію за місцем реєстрації він не мав можливості. Зауважує, що будь-яка поштова кореспонденція з суду або від позивача відповідачем не отримувалась. Про оскаржуване судове рішення дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень, 01.04.2019 року ознайомився зі справою №908/2445/18.

За вищенаведених підстав апелянт просить відновити строк для подання апеляційної скарги.

На думку колегії суддів, вказані в клопотання про поновлення строку доводи апелянта про причини пропуску ним строку на оскарження рішення суду першої інстанції не є поважними.

Так, вжиття заходів для своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою покладається на апелянта.

Поважними причинами пропуску строку на оскарження визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

З метою відновлення процесуального строку заявник має довести суду наявність відповідних обставин, їх поважність та непереборність, у зв'язку з тим, що норма про можливість відновлення процесуальних строків є по суті пільгою, що може використовуватися лише як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавцем кожного із процесуальних строків.

Відповідно до п. 3.9.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 року «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» (яка є чинною на даний час) особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 64 та статті 87 ГПК. За змістом цієї норми, зокрема, в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

При цьому слід зазначити, що законодавство України, в тому числі Господарський процесуальний кодекс України, не зобов'язує й сторону у справі, зокрема позивача, з'ясовувати фактичне місцезнаходження іншої сторони (сторін) у справі (якщо воно не співпадає з її місцезнаходженням, визначеним згідно зі статтею 93 Цивільного кодексу України) та зазначати таке фактичне місцезнаходження в позовній заяві чи інших процесуальних документах.

В разі коли фактичне місцезнаходження юридичної особи - учасника судового процесу з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома господарського суду, інших учасників процесу, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю юридичну особу.

Згідно із п.3.9.2 Постанови № 18 від 26.12.2011 року Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» у випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначено вище, положення ч.3 ст.260 Господарського процесуального кодексу України дозволяють скаржнику зазначити суду апеляційної інстанції інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 4 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 235, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Фізичної особи - підприємеця Петросяна Айка Самвеловича на рішення господарського суду Запорізької області від 15.01.2019 року у справі №908/2445/18 залишити без руху.

Роз'яснити ФОП Петросяну Айку Самвеловичу про можливість протягом 10 днів з дня вручення ухвали надати суду інше обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Верхогляд