ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

26.04.2019

Справа № 910/5479/19

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В. В., розглянувши

позовну заяву Корпорації "АЛЬТІС-ХОЛДИНГ"

до Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва"

про розірвання договорів, визначення наслідків розірвання договорів та стягнення 3 726 426,64 грн,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року Корпорація "АЛЬТІС-ХОЛДИНГ" (далі - позивач, Корпорація) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва" (далі - відповідач, Підприємство) про:

- розірвання договору генпідряду № 01-ПП-АХ від 25.09.2012 із визначенням наслідків розірвання договору - передачі всіх результатів робіт та будівельного майданчика від Генпідрядника Замовнику;

- розірвання договору генпідряду № 17/05-2017 від 17.05.2017 із визначенням наслідків розірвання договору - передачі всіх результатів робіт та будівельного майданчика від Генпідрядника Замовнику;

- розірвання договору генпідряду № 01-ПП-АХ/2 від 29.04.2013 із визначенням наслідків розірвання договору - передачі всіх результатів робіт та будівельного майданчика від Генпідрядника Замовнику;

- стягнення 1 710 597,17 грн основного боргу за договором генпідряду № 17/05-2017 від 17.05.2017;

- стягнення 2 015 829,47 грн основного боргу за договором генпідряду № 01-ПП-АХ/2 від 29.04.2013.

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Суд відзначає, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 162 та 164 ГПК України.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них (частини 1-3 статті 162 ГПК України).

Із прохальної частини поданого позову вбачається, що Корпорацією в пункті 5 міститься вимога про стягнення 2 015 829,47 грн основного боргу за договором генпідряду № 01-ПП-АХ/2 від 29.04.2013 із формулюванням наступного змісту : "...или субчика?".

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно приписів частини 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно частини 1 статті 4 Закону України “Про судовий збір” судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпункту 1 та 2 пункту 2 статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання вимоги немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить – 1 921,00 грн.

За приписами частини 3 статті 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З прохальної частини позову вбачається, що фактично Корпорацією на розгляд суду передано вісім позовних вимог (шість немайнових та дві майнові), оскільки позовні вимоги про визначення наслідків розірвання договору - передачі всіх результатів робіт та будівельного майданчика від Генпідрядника Замовнику за своєю правовою природою є позовною вимогою немайнового характеру. Такий висновок суду грунтується на тому, що вимога про передачу всіх результатів робіт та будівельного майданчика від Генпідрядника Замовнику спрямована на примумсовий захист порушеного права чи інтересу.

Звертаючись із даним позовом до суду, Корпорацією був сплачений судовий збір у розмірі 61 660,00 грн, що підтверджується доданим до матеріалів позовної заяви платіжними дорученнями № 20387894 від 19.04.2019, № 20387779 від 19.04.2019, № 20387832 від 19.04.2019, № 20387832 від 19.04.2019 та № 20387922 від 19.04.2019. Тобто, позивачем сплачений судовий збір лише за подання на розгляд суду трьох немайнових вимог та двох вимог майнового характеру, у той час як доказів сплати судового збору за подання на розгляд трьох вимог немайнового характеру позивачем до суду на надано.

Таким чином, позивачем не надано суду доказів сплати судового збору у встановленому Законом України “Про судовий збір” розмірі, у зв’язку із чим позовна заява Товариства підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 123, 162, 164, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд –

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Корпорації "АЛЬТІС-ХОЛДИНГ" до Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва" (далі - відповідач, Підприємство) про:

- розірвання договору генпідряду № 01-ПП-АХ від 25.09.2012 із визначенням наслідків розірвання договору - передачі всіх результатів робіт та будівельного майданчика від Генпідрядника Замовнику;

- розірвання договору генпідряду № 17/05-2017 від 17.05.2017 із визначенням наслідків розірвання договору - передачі всіх результатів робіт та будівельного майданчика від Генпідрядника Замовнику;

- розірвання договору генпідряду № 01-ПП-АХ/2 від 29.04.2013 із визначенням наслідків розірвання договору - передачі всіх результатів робіт та будівельного майданчика від Генпідрядника Замовнику;

- стягнення 1 710 597,17 грн основного боргу за договором генпідряду № 17/05-2017 від 17.05.2017;

- стягнення 2 015 829,47 грн основного боргу за договором генпідряду № 01-ПП-АХ/2 від 29.04.2013 - залишити без руху.

2. Встановити Корпорації "АЛЬТІС-ХОЛДИНГ" строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                    В.В. ДЖАРТИ