ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"10" травня 2019 р. Справа № 924/949/16

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Бучинська Г.Б.

судді Грязнов В.В.

судді Мельник О.В.

за участю секретаря: Максютинська Д.В.

за участю секретаря судового засідання:

представників сторін:

позивача: Колеснік О.О. (директор), наказ № 0614/4, від 27.06.2014р.

відповідача: представник не з`явився.

третьої особи 1: представник не з`явився.

третьої особи 2: представник не з`явився.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" про відвід колегії суддів у справі № 924/949/16

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват"

до Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго"

за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Антимонопольний комітет України, м. Київ

за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Фонд державного майна України, м. Київ

про визнання договору про закупівлю укладеним 23.09.2016р. між товариством з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "ПРИВАТ" та публічним акціонерним товариством "Хмельницькобленерго" на умовах поданого товариством з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" проекту цього договору

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 22 лютого 2017 року у справі №924/949/16 позов ТОВ "Землевпорядна компанія "ПРИВАТ" задоволено частково, визнано укладеним з дня набрання законної сили рішенням договір про закупівлю між ТОВ "Землевпорядна компанія "ПРИВАТ" та ПАТ "Хмельницькобленерго" на умовах поданого позивачем проекту цього договору. В частині позову щодо визначення дати укладення договору про закупівлю від 23 вересня 2016 року відмовлено.

Постановою Рівненського апеляційного господарського суду від 11 квітня 2017 року та постановою Вищого господарського суду України від 09 серпня 2017 року вказане рішення залишено без змін.

Відповідач звернувся в Господарський суд Хмельницької області з заявою про перегляд рішення господарського суду Хмельницької області від 22 лютого 2017 року по справі №924/949/16 за нововиявленими обставинами, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Хмельницької області від 22 лютого 2017 року в справі №924/949/16, ухвалити нове рішення, яким відмовити у позовних вимогах позивача про визнання договору укладеним, наказ по справі №924/949/16 визнати таким, що втратив чинність та не підлягає виконанню.

Ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 15 січня 2019 року в справі №924/949/16 у задоволенні заяви відповідача про перегляд рішення господарського суду Хмельницької області від 22 лютого 2017 року по справі №924/949/16 за нововиявленими обставинами відмовлено. Рішення господарського суду Хмельницької області від 22 лютого 2017 року по справі №924/949/16 залишено в силі.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій, просить скасувати ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 22 лютого 2017 року у справі №924/949/16 та прийняти нове рішення про задоволення заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у даній справі.

Автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи №924/949/16 у складі: головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Грязнов В.В., суддя Мельник О.В.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 15 лютого 2019 року у справі №924/949/16 було відкрито апеляційне провадження у даній справі.

Розгляд справи неодноразово відкладався.

10 травня 2019 року на електронну адресу суду від ТОВ "Землевпорядна компанія "ПРИВАТ" надійшла заява про відвід суддів Північно-західного апеляційного господарського суду Бучинської Галини Богданівни, Грязнова Василя Володимировича та Мельника Олега Володимировича у справі №924/949/16.

В обгрунтування вказаної заяви позивач зазначає, що колегією суддів його не було повідомлено про факт надання суду відповідачем додаткових пояснень до апеляційної скарги. Крім того, судом не було вирішено питання про поновлення або про не поновлення строків для надання таких пояснень. Без вирішення питання прийняття чи не прийняття до розгляду доповнень до апеляційної скарги, які були оформлені апелянтом додатковими поясненнями до апеляційної скарги та подані апелянтом пізніше строку на подання апеляційної скарги з клопотанням про поновлення строку, ТОВ "ЗК "ПРИВАТ" не розуміє в яких межах здійснюється розгляд апеляційної скарги, межі, в яких повинні встановлюватися обставини і досліджуватися докази у цій справі. На думку заявника, колегія суддів своїми діями унеможливила стороні заперечення щодо нових обставин які розглядав суд у засіданні 06 травня 2019 року, які ні письмово, ні усно до засідання стороною не зазначались, а отже існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів. Рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 13 липня 2018 року як нововиявлена обставина само по собі у справі не зазначалось та це фактично чергова зміна формулювання нововиявлених обставин, і заявнику об`єктивно необхідний час для того щоб письмово заперечити останнє.

Розглянувши заяву ТОВ "Землевпорядна компанія "Приват" про відвід суддів Північно-західного апеляційного господарського суду Бучинської Галини Богданівни, Грязнова Василя Володимировича та Мельника Олега Володимировича у справі №924/949/16, судова колегія дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР), закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 03 травня 2007 року встановлено, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Згідно з частинами 1-3, 7-8, 11 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Обов`язкові підставі для відводу судді від розгляду справи визначені статтею 35 ГПК України.

Щодо підстав, визначених директором позивача у заяві про відвід колегії, суд зазначає наступне.

Посилання заявника на ту обставину, що колегією суддів його не було повідомлено про факт надання суду відповідачем додаткових пояснень до апеляційної скарги є безпідставним, оскільки у відповідності до статті 42 ГПК України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, в той час, як чинним законодавством не передбачено обов`язку суду повідомляти учасників справи про надходження документів. Додаткові пояснення до апеляційної скарги (вх.№11742/19 від 22 березня 2019 року) у відповідності до інструкції з діловодства в господарських судах, затвердженої наказом ДСА № 28 від 20 лютого 2013 року долучені до матеріалів справи, підшиті, пронумеровані та описані.

Дані пояснення представником відповідача та апелянтом викладалалися усно в судовому засіданні, на якому був присутній представник позивача.

Також суд зазначає, що згідно частини 1 статті 266 ГПК України особа, яка подала апеляційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на апеляційне оскарження. Однак, чинним ГПК України не передбачено строку для подання додаткових поясненнях на апеляційну скаргу.

Додаткові пояснення, для подання яких позивач просить поновити строк, подані 22.03.19 (т. 4 а.с. 246-248) та аналогічні за змістом до апеляційної скарги, не містять зміни чи доповнення апеляційних вимог, а тому у колегії суддів були відсутні підстави для вирішення питання про поновлення чи про відмову у поновленні строків для подання додаткових пояснень.

Окрім того судом враховується, що предметом апеляційного перегляду є апеляційна скарга Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго" на ухвалу господарського суду Хмельницької області від 15 січня 2019 року у справі №924/949/16, що винесена за результатами розгляду заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно частини 1 статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

За приписами частини 2 статті 320 Господарського процесуального кодексу України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1)істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2)встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3)скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору.

Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частин 1, 2 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному та, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, неприпустимим є надання судом оцінки матеріально-правовим фактам як нововиявленим обставинам, про які зазначає ТОВ "Землевпорядна компанія "Приват" у заяві про відвід колегії суддів, оскільки обставини, визначені у заяві про відвід колегії суддів підлягають оцінці судом при прийнятті судового рішення по розгляду апеляційної скарги, зокрема, чи є визначені стороною обставини нововиявленими.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що наведені заявником доводи в обґрунтування заяви про відвід колегії суддів у даній справі не можуть бути підставою, в розумінні статей 35, 36 ГПК України, для відводу судді від розгляду даної справи.

Отже, беручи до уваги викладене, заява про відвід колегії суддів у даній справі не містить даних про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді під час розгляду даної справи, у зв`язку з чим заявлений відвід є необґрунтованим.

Таким чином, оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, відповідно до приписів частини 3 статті 39 ГПК України, провадження у справі підлягає зупиненню.

У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 32 цього Кодексу.

Згідно із положеннями пункту 5 частини 1 статті 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках надходження заяви про відвід судді.

На підставі викладеного, керуючись ст. 35, 39, 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

Керуючись ст. ст. 35, 39, 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі №924/949/16 зупинити.

Передати справу для проведення автоматизованого розподілу та визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, для розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Землевпорядна компанія "Приват" про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Бучинської Г.Б., суддя Мельник О.В., суддя Грязнов В.В. у справі № 924/949/16.

Головуючий суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Грязнов В.В.

Суддя Мельник О.В.