ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2019 Справа № 914/2213/17

Господарський суд Львівської області в складі судді Гоменюк З.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Західно-Український автомобільний дім», м. Львів

до відповідача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Термоспецбуд», м. Львів

про стягнення 22 913,04 грн.

за участю представників

від позивача ОСОБА_2

від відповідача ОСОБА_3

Суть спору: На розгляд господарського суду Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Західно-Український автомобільний дім» до відповідача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Термоспецбуд» про відшкодування 539 687,68 грн. збитків, викликаних невиконанням підрядником договірних зобовязань і необхідністю залучення третьої особи для усунення недоліків роботи.

Ухвалою суду від 30.10.2017 р. позовну заяву прийнято до розгляду та порушено провадження у справі, справу призначено до розгляду на 05.12.2017 р.

28.11.2017 р. відповідач скерував на адресу суду відзив проти позовних вимог (вх.№40421/17) у якому зазначив, що акти приймання виконаних будівельних робіт №№15, 18, 19 за серпень 2014 р. підписані позивачем без зауважень. З огляду на це 28.08.2017 р. відповідач звернувся до суду із позовною заявою про стягнення з замовника заборгованості за виконаними підрядними роботами. Відповідач вказав, що акт №16 скеровувався позивачу у лютому 2014 р., а згодом у квітні цього ж року, однак позивач не підписав та не повернув його, заперечень з приводу відмови від підписання не надав. 26.05.2014 р. у відповіді на претензію відповідача про оплату заборгованості за виконані роботи позивач обгрунтував відмову від підписання актів з посиланням лише на те, що роботи не процентовані, обєми не погоджені, зауважень щодо якості роботи не висловив.

З приводу підписаного сторонами 09.07.2014 р. протоколу про усунення недоліків відповідач вказав, що в такому зазначено лише про влаштування в оглядових ямах отворів під освітлення і приямка, проте вказані роботи остаточно не були погоджені сторонами, зокрема їх розташування та в акти виконаних робіт виконавцем не вносились. Як було встановлено згодом, проектною документацією, виготовленою ПП «Інкомпроект» 604.13-АР не було враховано відкидання кабін вантажних автомобілів, тому на прохання замовника відповідач у січні та лютому 2014 р. виконав роботи по влаштуванню центральної оглядової ями відповідно до вказаних креслень та роботи по зміщенню стінок бокової оглядової ями, відповідно до креслень і розрахунків, проведених ГНДЛ-114 ЛНУ «Львівська політехніка» по влаштуванню консольного залізобетонного карнизу в верхній частині оглядової ями, що дало змогу змістити протилежну стінку оглядової ями до середини при збереженні проектної її ширини по верхній частині ями, опирання підйомника автомобілів було запроектовано на днище оглядової ями з чим замовник погодився. Акт №16 підписаний позивачем 29.08.2014 р. після здійснених ПП ОСОБА_4 Технічних висновків за результатами обстеження конструкцій і мереж незавершеного будівництва СТО вантажних автомобілів на території ТОВ «Західно-Український автомобільний дім» проведених протягом червня 2014 р. у якому експертом зазначено, що внутрішні розміри оглядових ям відповідають проекту.

В судовому засіданні, відповідно до ст.77 ГПК України, оголошено перерву до 07.12.2017 р.

07.12.2017 р. відповідач подав клопотання про застосування строків позовної давності (вх.№41767/17).

Під час розгляду справи господарським судом, за клопотанням ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Західно-Український автомобільний дім», призначалась судова будівельно-технічна експертиза (ухвала від 07.12.2017 р.), на підставі чого провадження у справі зупинялось. Висновок експерта № 3260 від 13.12.2018 р. у вказаній судовій експертизі, що надійшов до господарського суду 20.12.2018 р., долучено до матеріалів справи (том ІІ а.с. 198-210).

З 15.12.2017 р. діє нова редакція Господарського процесуального кодексу України, викладена у розділі І Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017. N 2147-VIII (далі - ГПК України).

Відповідно до п. 9 ч. 1 Розділу ХІ «Перехідні положення» ГПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою суду від 28.12.2018 р. суд поновив провадження у справі та постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 28.01.2019 р.

28.01.2019 р. відповідач подав пояснення щодо висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи (вх.№3599/19).

Подальший хід розгляду справи викладено в ухвалах суду та протоколах судового засідання.

12.02.2019 р. позивач, з урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи подав суду заяву про зменшення розміру позовних вимог до 22913,04 грн. (вх.№ 402/19), яка прийнята судом.

Представник відповідача 26.02.2019 р. подав суду відзив на заяву позивача про зменшення розміру позовних вимог (вх. № 8299/19) та зазначив, що виконані роботи третьою особою не містять ознак виправлення дефектів, оскільки частина робіт по оглядових ямах викликана необхідністю зменшення ширини оглядових ям на 300 мм. через зміну конструкції підйомника про, що також зазначено в Технічних висновках, проведених ПП ОСОБА_4, проведених в листопаді 2015 р. Третьою стороною виконані наступні роботи: змонтовані з газобетонних блоків стіни побутових приміщень; виконана промислова підлога всього приміщення; влаштована стінка бокової оглядової ями на відстані 3 м. від стіни не відповідає проектній документації; оздоблення стінок оглядових ям виконане керамічною плиткою без отворів під освітлення та приямок про необхідність виконання яких зазначив позивач у позові як про недоліки робіт.

20.02.2019 р. позивач скерував клопотання про виклик експерта в судове засідання з приводу надання додаткових пояснень (вх.№7173/19), яке прийняте до розгляду.

26.02.2019 р. позивачем подано клопотання про продовження строку надання доказів (вх.№8368/19), яке задоволене судом.

14.3.2019 р. судовий експерт ЛНДІСЕ скерував на адресу суду лист (вх.№11134/19) у якому обгрунтував неможливість участі в судовому засіданні 18.03.2019 р. та просив призначити судове засідання за участю експерта на іншу дату.

15.03.2019 р. позивач подав заяву (вх.№11356/19) про подання додаткових запитань судовому експерту при усному поясненні щодо його висновку та клопотання про приєднання до матеріалів справи заяви свідка ОСОБА_4 (вх.№11357/19).

18.03.2019 р. відповідач скерував питання до судового експерта щодо висновків експертизи (вх.№11433/19).

01.04.2019 р. відповідач подав заяву про недопустимість доказів, а саме: заяви свідка ОСОБА_4, оскільки така містить недостовірну інформацію щодо предмета спору (вх.№13554/19), а також про недопустимість подання додаткових запитань судовому експерту, оскільки такі виходять за межі судового розгляду (вх.№13553/19).

В судовому засіданні 01.04.2019 р. судовий експерт ЛНДІСЕ ОСОБА_5 надав пояснення на додаткові запитання щодо виконаного ним експертного висновку № 3260 від 13.12.2018 р.

16.04.2019 р. відповідачем скеровано на адресу суду клопотання про визнання експертного висновку № 3260 неналежним та недопустимим доказом, оскільки експертом при досліджені було допущено ряд помилок, що призвело до складання ним невірних висновків.

Представник позивача у судових засіданнях вимоги підтримав з підстав, наведених у позовній заяві та заяві про зменшення розміру позовних вимог, просить стягнути з відповідача 22913,04 грн. збитків.

Відповідач явку представника в судове засідання забезпечив, вимоги позивача заперечив повністю з підстав, наведених у відзиві і поясненнях, наданих у судовому засіданні, просить застосувати строк позовної давності.

Відповідно до ст.222 ГПК України, фіксування судового процесу здійснюється з допомогою звукозаписувального технічного засобу, а саме: програмно-апаратного комплексу Акорд.

Заяв про відвід судді чи секретаря судового засідання не надходило та не заявлялось.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

05 серпня 2013 р. між ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Західно-Український автомобільний дім» (замовник) та ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «Термоспецбуд» (виконавець) укладено договір № 47 на виконання будівельних робіт з додатком №1 від 22.08.2013 р., відповідно до умов якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобовязання виконання робіт з будівництва обєкту-корпусу: «Станція технічного обслуговування вантажних автомобілів по вул. Дж. Вашингтона, 8 у м. Львові». Замовник передає виконавцю для виконання робіт проектно-технічну документацію протягом 5 днів до початку робіт.

Вартість виконання будівельних робіт споруди погоджується сторонами додатком до договору, відповідно до рішень, прийнятих в проектній документації і кошторису (п.2.1 договору). Вартість підготовчих робіт визначається по фактичному їх виконанню, розрахованому згідно ДБН Д.2.2-99. Виконавець приступає до початку підготовчих робіт після сплати замовником авансу в розмірі 20000,00 грн. Оплату решти вартості робіт та послуг виконавця замовник здійснює протягом 5 банківських днів з дня підписання акту виконаних робіт (наданих послуг) (п.п.2.1, 2.2 договору).

Відповідно до п.3.1 договору, строки виконання підготовчих робіт та поетапність їх виконання погоджуються сторонами до початку робіт. Строки та порядок приймання виконаних будівельних робіт споруди визначаються сторонами додатком до договору. (п.3.2 договору).

За умовами п.3.4 додаткової угоди № 1 до договору, при затримці оплат за виконані роботи, внесені змін в проектну документацію, тимчасовій забороні виконання робіт терміни закінчення робіт продовжуються.

Сторонами погоджено, що у випадку мотивованої відмови замовника від підписання акту виконаних робіт сторонами упродовж 5-ти календарних днів складається двосторонній акт з переліком необхідних доробок та термінів їх виконання (п.5.2 договору).

Договір набирає чинності з моменту підписання його сторонами і діє до повного розрахунку сторін.

Відповідно до п.п. 4.1, 4.3 додаткової угоди №1 до договору, сторони обумовили, що підрядник гарантує, що роботи, які ним виконувалися дають можливість безперервної та нормальної експлуатації обєкта на період не менший, ніж передбачений будівельними нормами і характеристиками застосованих матеріалів. Виявлені в цей період дефекти (недоліки), обумовлені виконанням робіт із порушенням чинних норм і правил, оформлюються дефектним актом що підписується сторонами. У випадку виникнення суперечок про причини появи дефекту призначається незалежна експертиза. Витрати на проведення експертизи несе та сторона з чиєї причини виникли дефекти (недоліки).

За результатами виконаних робіт сторонами підписано наступні акти виконаних робіт форми КБ-2в, а саме: акт №1 від 30.08.2013 р. (підготовчі земляні роботи), №2 від 31.10.2013 р. (фундамент), №3 від 09.09.2013 р. (основний каркас), №4 від 31.10.2013 р. (земляні роботи), №5 від 31.10.2013 р. (оглядова яма, бокова), №6 від 31.10.2013 р. (підготовка), №7 від 05.11.2013 р. (підготовка під побутові), №8 від 11.11.2013 р. (монтаж каркасу), №9 від 29.11.2013 р. (виготовлення прогонів, монтаж звязок), №10 від 29.11.2013 р. (монтаж покрівлі), №11 від 06.12.2013 р. (зовнішні інженерні мережі), №12 від 28.02.2014 р. (покриття побутового блоку). № 13 від 28.02.2014 р. (монтаж стінового заповнення), №14 від 28.02.2014 р. (площадка вїзду), №17 від 28.02.2014 р. (пожежні сходи).

Як стверджує позивач, 28.02.2014 р. відповідач предявив акт №15 (перенесення кабельної лінії) та №16 (оглядові ями, центральна й бокова) від прийняття яких позивач відмовився, оскільки роботи по оглядових ямах були проведені з істотними недоліками, які не дозволяли використовувати результати роботи за призначенням.

21.05.2014 р. відповідач повторно предявив для приймання роботи за актами №15, №16 за квітень 2014 р., а також роботи в порядку усунення недоліків за актом №18 за квітень 2014 р. (примикання). Зазначив при цьому, що акт №16 за квітень 2014 р. ідентичний акту №16 за лютий 2014 р. щодо виду, обсягу і вартістю виконаних робіт.

26.05.2014 р. позивач скерував на адресу відповідача повідомлення про відмову від підписання актів виконаних робіт, отриманих 21.05.2014 р. із зазначенням наступних недоліків: роботи, зазначені в акті №15 не виконувались; роботи, зазначені в акті №№16, 18 не процентовані і обєми з замовником не погоджені. Зауважень щодо якості робіт та двостороннього акту з переліком необхідних доробок та термінів їх виконання суду як передбачено п.5.2 договору суду не представлено.

Слід зазначити, що із доводів позивача витікає, що мали місце явні недоліки в роботі.

27.05.2014 р. між позивачем та ФОП ОСОБА_4 укладено договір №34/2014 на проведення експертних послуг, за яким експерт зобовязався визначити дійсний технічний стан конструкцій і мереж незавершеного будівництва СТО вантажних автомобілів на території позивача.

Висновки за результатами експертного дослідження викладені у технічному висновку за червень 2014 р. Експертом виявлено, що якість робіт в частині влаштування оглядових ям не відповідає будівельним нормам і правилам, встановлено недоліки виготовлення конструкцій і монтажу з причин помилки в розрахунках проекту.

Враховуючи технічний висновок ФОП ОСОБА_4, сторонами підписано та скріплено печатками протокол на усунення недоробок і неякісно виконаних робіт при будівництві СТО вантажних автомобілів від 09.07.2014 року у якому серед зауважень, що стосуються спірного акту №16 зазначено, зокрема: «доробити за рахунок винної сторони робочий проект разом з проектантами на ліквідацію недоліків…» та «влаштування в оглядових ямах отворів під електроосвітлення і приямка».

З матеріалів справи вбачається, що 29.08.2014 р. акт приймання виконаних будівельних робіт №15 за серпень 2014 р., спірний акт №16 за серпень (оглядові ями, центральна і бокова) та акти №18 за серпень 2014 р. (примикання), 19 за серпень 2014 р. (відновлення дорожнього покриття) підписані замовником без зауважень (том І а.с. 292-296 - спірний акт).

Позивач стверджує, що відповідач протягом розумного строку не усунув недоліки, передбачені протоколом, що спричинило необхідність залучення третьої особи. Так. Згідно з договором підряду №26/10-15 від 26.10.2015 р. між позивачем та ПП «Компрофбуд» проведено роботи по влаштуванню плити підлоги на загальну суму 442687,68 грн.

Позивач також звертає увагу на те, що факт наявності недоліків оглядових ям і підлоги підтверджується також технічним висновком ФОП ОСОБА_4. згідно з яким при обстеженні конструкцій протягом листопада 2015 р. встановлено недоліки оглядових ям з причин порушення технологічного процесу для їх виготовлення, а також недотримання вимог будівельних норм і правил в період проведення ремонтних робіт. Експертом зроблено висновок про необхідність влаштування нової залізобетонної ями та плити підлог оглядових ям.

За умовами договору підряду №11/02-16 від 11.02.2016 р. між позивачем та ПП «Компрофбуд» проведені роботи по муруванню стін оглядових ям на загальну суму 97000,00 грн. Позивач зазначив, що виконані ПП «Компрофбуд» роботи збігаються з тими роботами, які зобовязався виконати відповідач за актами №№ 2 від 31.10.2013 р. (фундамент), № 5 від 31.10.2013 р. (оглядова яма бокова) та № 16 від 29.08.2014 р. (оглядові ями, центральна і бокова).

Заперечуючи доводи позивача, відповідач зазначив, що виконані роботи третьою особою не містять ознак виправлення дефектів, оскільки частина робіт по оглядових ямах викликана необхідністю зменшення ширини оглядових ям на 300 мм. через зміну конструкції підйомника, про що також зазначено в Технічних висновках, проведених ПП ОСОБА_4, проведених в листопаді 2015 р. (третьою стороною виконані наступні роботи: змонтовані з газобетонних блоків стіни побутових приміщень; виконана промислова підлога всього приміщення; влаштована стінка бокової оглядової ями на відстані 3 м. від стіни. що не відповідає проектній документації; оздоблення стінок оглядових ям виконане керамічною плиткою без отворів під освітлення та приямок про необхідність виконання яких зазначив позивач у позові як про недоліки робіт).

За результатами проведеної у даній справі судової будівельно-технічної експертизи (висновок експерта № 3260 від 13.12.2018 р., том ІІ а.с. 198-210) встановлено, зокрема: частина виявлених недоліків є наслідком відступу від робочого проекту в процесі будівництва та недоліків у робочому проекті за яким здійснювалося будівництво; виконані підрядником роботи, що відображені в акті №16 від 29.08.2014 р. мають ознаки усунення недоліків робіт за договором підряду №47 від 05.08.2013 р. і додатком №1 від 28.08.2013 р., іх вартість становить 42795,96 грн; вартість виконаних робіт ПП «Компрофбуд», які мають ознаки демонтажу (розбирання) частини однієї оглядових ям та влаштування заново частини оглядової ями становить 22913,04 грн.

Відповідач, просить визнати експертний висновок № 3260 неналежним та недопустимим доказом, оскільки такий грунтується на припущеннях та не відповідає дійсним обставинам справи.

ВИСНОВКИ СУДУ

Згідно ст.11 Цивільного кодексу України, однією з підстав виникнення цивільних прав та обовязків, зокрема є договори та інші правочини. Згідно ст.174 Господарського кодексу України однією з підстав виникнення господарського зобовязання є господарський договір та інші угоди, передбачені законом, а також угоди не передбачені законом, але такі, які йому не суперечать.

Згідно ст.627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору, з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Між сторонами у справі виникли цивільно-правові відносини на підставі укладеного договору № 47 від 05.08.2013 р. на виконання будівельних робіт з додатком №1 до нього. Предметом позову у даній справі є вимоги позивача про стягнення збитків за договором підряду.

За умовами ст.629 ЦК України договір є обовязковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст.837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Статтею 875 ЦК України визначено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст. 877 ЦК України підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов'язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 882 Цивільного кодексу України замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов'язаний негайно розпочати їх прийняття. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Спірний акт №16 за формою № КБ-2, підписаний позивачем 29.08.2014 року без зауважень.

Статтею 853 Цивільного кодексу України встановлено, зокрема, що замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі (частина 1); замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки) (частина 2); якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника (частина 3); у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну (частина 4).

У відповідності до п.5.2 договору сторонами погоджено, що у випадку мотивованої відмови замовника від підписання акту виконаних робіт сторонами упродовж 5-ти календарних днів складається двосторонній акт з переліком необхідних доробок та термінів їх виконання. Так, позивач підписавши спірний акт 29.08.2014 р. прийняв виконану роботу позивачем без зауважень. Отже дані обставини підтверджують, що позивач негайно, як того вимагає чинне законодавство, не заявив про виявлені недоліки підрядникові.

Таким чином, з урахуванням положень частин 1, 2 статті 853 Цивільного кодексу України позивач втратив право у подальшому посилатися на ці недоліки у виконаній роботі.

За приписами ст.104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 86 цього Кодексу.

За результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у справі суд дійшов висновку, що ті види і обсяги робіт, виконаних ТОВ "Термоспецбуд" не відносяться до категорії прихованих та які були доступні для обстеження і обміру при підписанні 29.08.2014 р. спірного акту.

Разом з цим, відповідно до статті 42 Господарського процесуального кодексу України, висновок судового експерта оцінюється господарським судом за правилами, встановленими статтею 43 цього Кодексу.

Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобовязання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Крім того, при розгляді справи господарським судом враховується, що під час виконання робіт підрядником, позивачем не надано доказів відмови від договору або його розірвання.

У відповідності із ст.193 ГК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Аналогічно відповідно до ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За таких обставин судом встановлено факт належного виконання замовником обумовленого договору будівельних робіт та прийняття їх замовником без зауважень у встановлені законодавством строки.

Щодо спливу строку позовної давності суд зазначає наступне:

В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на п.4.1 додатку №1 до договору, яким передбачено, що підрядник гарантує, що роботи, які виконувалися підрядником дають можливість безперервної та нормальної експлуатації обєкта на період не менше, ніж передбачений будівельними нормами і характеристиками застосування матеріалів. Виявлені в цей період дефекти (недоліки), обумовлені виконанням робіт із порушенням чинних норм і правил, оформляються дефектним актом, що підписуються сторонами.

У жовтні 2013 року підрядником було влаштовано бокову ремонтну (оглядову) яму, що підтверджується актом виконаних робіт форми КБ-2в № 5 від 31.10.2013 р. відтак, позивач вважає, що гарантійний строк розпочався з моменту передачі результату робіт замовнику 31.10.2013 р. і закінчується 31.10.2023 р.

З матеріалів справи вбачається, що недоліки про які акцентує увагу позивач уже після підписання акту виконаних робіт були явними та були доступними для обстеження і обміру при підписанні 29.08.2014 р. спірного акту виконаних робіт № 16.

Позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253 - 255 ЦК України. Порядок обчислення позовної давності не може бути змінений за домовленістю сторін.

Відповідно до ст.863 ЦК України до вимог щодо неналежної якості роботи, виконаної за договором підряду, застосовується позовна давність в один рік, а щодо будівель і споруд - три роки від дня прийняття роботи замовником.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в задоволенні позових вимог у відповідності до приписів ч. 4 ст. 267 ЦК України.

З огляду на викладене суд не бере до уваги решта доводів позовної заяви.

За таких обставин, враховуючи, що позивачем не доведено тих обставин, на які він посилається в обґрунтування позовних вимог, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно ст.78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно ст.79 Господарського процесуального кодексу України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

Сплата позивачем судового збору за подання до суду позовної заяви підтверджується платіжним дорученням № 1993 від 02.10.2017 р. на суму 8092,32 грн.

Відповідно до ч. 1 ч. 3 ст. 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 267 ЦК України, ст.ст. 2, 13, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 129, 231, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позовних вимог відмовити.

Відповідно до ст.241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені главою 1 розділу IV Господарського процесуального кодексу України/

Повний текст рішення складено та підписано 02.05.2019 р.

Суддя Гоменюк З.П.