УХВАЛА

м. Київ

10.05.2019Справа № 910/1851/19

За позовомЗаступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської ради
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мірет"
треті особи,які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору, на стороні відповідача: Обслуговуючий кооператив житловий кооператив "Котміст" Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна спілка" Товариство з обмеженою відповідальністю "Срібна затока" Товариство з обмеженою відповідальністю "Провін"
про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння
Суддя Підченко Ю.О.
Секретар судового засідання Лемішко Д.А.

Представники сторін:
від прокуратури:Чорна О.М.
від позивача:Подоляк Р.Ю. - представник за довіреністю; Гандзюк Т.О. - представник за довіреністю;
від відповідача:не з`явився.
від третіх осіб:не з`явилися;
вільний слухач Агеєва В.В.

ВСТАНОВИВ:

Заступник Генерального прокурора України в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мірет" про витребування земельної ділянки (кадастровий номер :90:371:0161) площею 2,5 га, розташованої на 21-му км Столичного шосе у Голосіївському р-ні м. Києва, вартістю 30280072,1 грн та передання її у власність територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що факт незаконного вибуття спірної земельної ділянки встановлено рішенням Господарського суду міста Києва від 15.12.2016, залишеним без змін 05.04.2017 Київським апеляційним господарським судом, а тому земельна ділянка підлягає витребуванню з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.02.2019 відкрито провадження в справі № 910/1851/19, вирішено проводити розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 29.03.2019.

14.02.2019 позивачем також подано клопотання про витребування доказів у Товариства з обмеженою відповідальністю "Мірет" і Головного територіального управління юстиції у м. Києві, а також заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони вчиняти дії.

19.03.2019 через загальний відділ діловодства суду від прокуратури надійшли письмові пояснення на виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 19.02.2019.

Крім того, 29.03.2019 до суду надійшли письмові пояснення до позовної заяви Київської міської ради.

Відповідно до ухвали Господарського суду міста Києва від 29.03.2019 залучено третіми особами, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору, на стороні відповідача Обслуговуючий кооператив житловий кооператив "Котміст"; Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна спілка"; Товариство з обмеженою відповідальністю "Срібна затока"; Товариство з обмеженою відповідальністю "Провін" та відкладено підготовче судове засідання на 19.04.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2019 відкладено підготовче судове засідання на 10.05.2019 та повторно витребувано в Товариства з обмеженою відповідальністю "Мірет" і Головного територіального управління юстиції у м. Києві документи.

02.05.2019 через загальний відділ діловодства суду Головним територіальним управлінням юстиції у м. Києві на виконання ухвали суду від 29.03.2019 подано належним чином завірену копію матеріалів реєстраційної справи щодо земельної ділянки кадастровий номер 8 000 000 000 :90:371:0161 за ТОВ "Мірет".

Відповідач витребувані судом докази не подав, вимог суду не виконав.

Представники позивача та прокуратури безпосередньо в підготовчому судовому засіданні 10.05.2019 наполягає на задоволенні заявленого позову та на заяві про вжиття заходів забезпечення позову.

За результатами розгляду заяви прокурора про вжиття заходів забезпечення позову зроблено наступні висновки.

Відповідно до статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

При цьому, згідно зі статтями 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу. Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

На обґрунтування поданої заяви Заступник Генерального прокурора вказує, що предметом позову є витребування земельної ділянки, яка вибула із власності дійсного власника - територіальної громади, поза його волею, із чужого незаконного володіння на користь територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради.

Прокурор також зазначає, що неодноразова реалізація землі та обставин незаконного набуття права власності на неї дає обґрунтовані підстави припускати, що спірна земельна ділянка може й надалі протиправно відчужуватися відповідачем у справі.

Зважаючи на те, що відповідно до статті 136 ГПК України, забезпечення позову допускається тоді, коли невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Заступник Генерального прокурора з огляду на наступні обставини.

За відсутності законодавчого визначення понять "істотного" ускладнення виконання рішення суду, "унеможливлення виконання рішення суду" суди повинні у кожному конкретному випадку оцінювати подані учасником справи докази на підтвердження обставин щодо настання зазначених наслідків у випадку незабезпечення позову. Разом з тим, наявність пов`язаних з цим обставин підлягає обґрунтуванню та доведенню заявником (прокурором) на загальних підставах, визначених ГПК. Саме лише припущення про можливість настання таких наслідків, не обґрунтоване посиланням на конкретні обставини та докази у справі, не є достатньою підставою для застосування заходів забезпечення позову.

Зі змісту заяви реальної загрози невиконання чи утруднення виконання відповідачем можливого рішення суду про задоволення позову не вбачається. Доводи Заступника Генерального прокурора, якими мотивовано забезпечення позову ґрунтуються лише на його припущеннях.

Саме лише посилання на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є підставою для задоволення відповідної заяви.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення заяви Заступника Генерального прокурора про забезпечення позову.

Керуючись статтями 136, 137, 140, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Заступника Генерального прокурора про забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя Ю.О.Підченко