ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" травня 2019 р. Справа№ 910/13409/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Кравчука Г.А.

Коробенка Г.П.

при секретарі Майданевич Г.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Звада Р.В. за довіреністю від 18.02.2019; Порало Т.І. за довіреністю від 30.01.2019;

від відповідача 1: Дяченко Є.В. керівник;

від відповідача 2: не з'явився;

від третьої особи 1: не з'явився;

від третьої особи 2: не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу

Національного банку України

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.03.2019

у справі №910/13409/18 (суддя Морозов С.М.)

за позовом Національного банку України

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція комплексного захисту бізнесу "Дельта М"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Колекторська компанія "Гарант",

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Акціонерний банк "Банк регіонального розвитку"

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - ОСОБА_5,

про визнання правочину недійсним та застосування наслідків його недійсності,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05 березня 2019 року позов Національного банку України залишено без розгляду у зв'язку із неявкою представників позивача у судове засідання.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду, Національний банк України подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Скарга мотивована тим, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, а висновки суду не відповідають фактичним обставинам, оскільки представники позивача не з'явились в судове засідання з поважних причин через участь в іншому судовому засіданні по спору між цими ж сторонами. Також суд не оцінив наявні у матеріалах справи докази, яких було достатньо для закриття підготовчого провадження та переходу до розгляду справи по суті.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08 квітня 2019 року відкрито апеляційне провадження, призначено розгляд справи на 07 травня 2019 року.

Відповідачем 1 подано відзив на апеляційну скаргу, у якому він заперечує проти її задоволення та просить залишити оскаржувану ухвалу без змін, посилаючись на те, що позивач був повідомлений про наслідки неявки представника у судове засідання, однак, не подав заяву про розгляд підготовчого провадження без його участі або клопотання про відкладення розгляду справи. Також вказав, що ним будуть понесені витрати на правову допомогу у зв'язку із поданням позивачем апеляційної скарги в розмірі 5000грн., докази яких будуть подані протягом п'яти днів з моменту винесення постанови апеляційного суду.

Відповідач 2 та треті особи не скористались своїм правом подати відзиви на апеляційну скаргу. Про дату та час судового засідання учасники процесу були повідомлені належним чином шляхом направлення ухвали суду за адресами державної реєстрації (відповідач 2 і третя особа 1) та шляхом публікації оголошення на сайті суду (для третьої особи 2, відомим місцем проживання якої є м.Сімферополь, Автономна Республіка Крим).

Частиною 12 ст. 270 ГПК України встановлено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав доводи, викладені у апеляційній скарзі, просив її задовольнити.

Представник відповідача 1 у судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача 1, дослідивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скаргу, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

У жовтні 2018 року Національний банк України (позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою, в якій просив суд визнати недійсним Договір №040 від 30.09.2015р. про відступлення права вимоги (цесії) за кредитним договором №11/19-30-52А від 11.12.2007р., укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Агенція комплексного захисту бізнесу "Дельта М" (відповідач-1) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Колекторська компанія "Гарант" (відповідач-2) та зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Колекторська компанія "Гарант" повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Агенція комплексного захисту бізнесу "Дельта М" документи, отримані згідно договору №040 від 30.09.2015р. про відступлення права вимоги (цесії) за кредитним договором №11/19-30-52А від 11.12.2007р., посилаючись на те, що вказаний правочин укладений з порушенням Положення про застосування Національним банком України заходів впливу за порушення банківського законодавства, затвердженого постановою Правління Національного банку України №369 від 28.08.2001р. та умов Договору про передання в управління непроданих активів від 20.11.2013р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.11.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 04.12.2018.

У підготовчому засіданні 04.12.2018 судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 22.01.2019.

У підготовчому засіданні 04.12.2018 приймали участь представники позивача та відповідача 1.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.01.2019 залучено до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Акціонерний банк "Банк регіонального розвитку" та залучено до участі у справі в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - ОСОБА_5, підготовче засідання відкладено до 19.02.2019.

У підготовчому засіданні 22.01.2019 брали участь представники позивача та відповідача 1.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 на підставі ст.ст. 120-121 ГПК України учасників справи було повідомлено про те, що підготовче засідання призначене на 19.02.2019 не відбудеться у зв'язку з перебуванням судді Морозова С.М. у відпустці та призначено наступне засідання у справі на 05.03.2019.

У підготовче засідання 05.03.2019 представники сторін і третіх осіб не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Оскаржуваною ухвалою Господарського суду міста Києва від 05 березня 2019 року позов залишено без розгляду.

Постановляючи зазначену ухвалу, місцевий господарський суд прийшов до висновку, що оскільки представники позивача не з'явилися в підготовче засідання, з огляду на те, що визначений процесуальним законом строк проведення підготовчого провадження (з урахуванням того, що такий строк вже було продовжено судом) сплинув, а неявка представника позивача перешкоджає з'ясуванню всіх обставин справи, всебічному та об'єктивному дослідженню правомірності позовних вимог по справі, з'ясуванню питання щодо підтримання заявлених позовних та питань, це є підставою для залишення позову без розгляду.

Однак, Північний апеляційний господарський суд не погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду з огляду на наступне.

Як зазначено у п. 4.8 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26 грудня 2011 року №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв'язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України встановлено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з'явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду слід мати на увазі, що застосування ч.4 ст.202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України можливо лише за наявності таких умов:

- документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або в разі оголошення перерви в судовому засіданні, - в протоколі такого засідання;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто, за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті;

- позивач без поважних причин не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин.

У розумінні наведених положень залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з'явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез'явлення перешкоджає вирішенню спору.

Тобто, позов залишається без розгляду, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов'язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог.

При цьому господарський суд має з'ясувати не тільки відсутність поважних причин, а також і те, яким чином неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Наведені правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 05.11.2018 року у справі №904/10074/17 та від 18.03.2019 у справі №910/1615/16.

Таким чином, залишення позову без розгляду - це закінчення розгляду справи без вирішення по суті заявлених позовних вимог про захист порушеного або оспорюваного права.

За умовами частини 5 статті 13 ГПК України суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, зокрема, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом частини 1 статті 42 ГПК України, учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 120 ГПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов'язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов'язковою.

Відповідно до частин 1,2 ст.177 ГПК України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з'ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з ч.3 ст.202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з'явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з'явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов'язковою.

Як вбачається з матеріалів справи, представники позивача були присутні у підготовчих засіданнях 04.12.2018 та 22.01.2019, при цьому позивачем були виконанні всі покладені на нього судом обов'язки в процесі підготовчого провадження, отже, перша неявка представника позивача у підготовче засідання, якщо він не повідомив про причини неявки, на думку Північного апеляційного господарського суду, не є перешкодою для подальшого руху справи, а саме, чи то відкладення підготовчого засідання, чи то призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

Проте, в ухвалі суду першої інстанції належним чином не мотивовано, як саме неявка представника позивача у судове засідання перешкоджає призначенню судового засідання для розгляду справи по суті, а тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необґрунтованість залишення позову без розгляду з підстав нез'явлення представника позивача до суду.

Також апеляційним господарським судом враховано, що кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону (ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Таким чином, право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Суд першої інстанції, залишивши позовну заяву без розгляду, ухилився від розгляду позову по суті, чим позбавив позивача можливості реалізувати своє право на отримання судового захисту.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 ст. 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний господарський суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду міста Києва від 05 березня 2019 року підлягає скасуванню з передачею справи на розгляд до суду першої інстанції.

Судові витрати за подання апеляційної скарги підлягають розподілу судом першої інстанції за результатами вирішення спору по суті.

Керуючись ст. ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Національного банку України задовольнити.

2. Скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 05 березня 2019 року.

3. Справу №910/13409/18 передати на розгляд до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 07.05.2019.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді Г.А. Кравчук

Г.П. Коробенко