УХВАЛА

13.05.2019Справа № 910/5865/19

Суддя Щербаков С.О., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до 1) Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації,

2) Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової, 22»

про визнання недійсними рішення, визнання протиправною та скасування державної реєстрації

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації (далі - відповідач 1) та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової, 22» (далі - відповідач 2) в якому просить суд:

- визнати недійсним рішення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової, 22», відповідно до протоколу установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку від 04.03.2018 року;

- визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію, здійснену державним реєстратором Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової, 22», зобов`язавши працівників Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації внести до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис щодо скасування проведення державної реєстрації даної юридичної особи.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням норм ст. 164 Господарського процесуального кодексу України .

Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (672 350 грн. 00 коп.) З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн. 00 коп.).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, ОСОБА_1 заявлено позовні вимоги про визнання недійсним рішення установчих зборів, визнання протиправною і скасування державної реєстрації та зобов`язання вчинити дії, тобто три вимоги немайнового характеру, тож розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем становить - 5 763, 00 грн.

Разом з тим, позивачем не надано суду доказів сплати судового збору.

Одночасно з поданням позову, ОСОБА_1 подано клопотання про розстрочення сплати судового збору та зменшення його розміру.

В обґрунтування поданого клопотання заявник посилається на те, що позивач вже звертався з вказаним позовом до Дарницького районного суду м. Києва та за подачу позову сплатив судовий збір у розмірі 1 409, 60 грн., проте ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10.04.2019 провадження у справі № 753/11790/18 - закрито, у зв`язку з тим, що справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення або звільнення від сплати судового збору.

Пунктом 3.1. Постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 року № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України», передбачено, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Проаналізувавши вказані положення, слід зазначити, що дії суду при розгляді клопотання заявника про розстрочення сплати судового збору повинні здійснюватися з дотриманням принципів рівності та збалансованості інтересів сторін. Окрім того, господарському суду надано лише право, а не покладено обов`язок у будь-якому випадку задовольняти клопотання учасників судового процесу про розстрочення сплати ними судового збору. Тобто, вказана норма є суб`єктивною та застосовується лише у випадку, коли заявник надасть суду дійсно переконливі докази скрутного матеріального становища, яке перешкоджає йому вчинити необхідні дії по сплаті судового збору.

Положення ст. 8 Закону України "Про судовий збір" наділяють суд правом на відстрочення сплати судового збору лише за наявності виняткових обставин, а саме з урахуванням того, що в майбутньому, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, позивач матиме фінансову можливість сплатити розмір судового збору.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Вищого господарського суду України у справах № 910/12806/15 від 02.12.2015, № 911/1372/15 від 25.12.2015.

Однак, позивачем не долучено до матеріалів справи жодних доказів на підтвердження можливості позивача у майбутньому, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у даній справі, сплатити судовий збір у встановленому законодавство розмірі.

В той же час, Законом України «Про судовий збір» наведені виключні підстави розстрочення сплати судового збору та зменшення його розміру, відтак наведені у клопотанні обставини не є підставою для розстрочення позивачу терміну сплати судового збору за подання позовної заяви або зменшення його розміру.

Суд зазначає, що в даному випадку відсутні умови, передбачені чинним законодавством України, для вчинення судом даної процесуальної дії, зокрема, предметом позову не є захист соціальних, трудових, сімейних прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому, суд зазначає, що звернення позивача з вказаним позовом до Дарницького районного суду м. Києва та сплата судового збору у розмірі 1 409, 60 грн. за подання позовної заяви до цього суду, не є підставою для розстрочення сплати судового збору чи зменшення його розміру, оскільки подання позовної заяви до суду є виключно правом позивача, враховуючи що в ухвалі від 10.04.2019 Дарницьким районним судом м. Києва було роз`яснено позивачу, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях (п.5 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір»).

Тож, позивач не обмежений у праві звернутися до Дарницького районного суду м. Києва в порядку передбаченою ст.7 Закону України «Про судовий збір» з клопотанням про вирішення питання повернення сплаченого судового збору за подання позовної заяви до Дарницького районного суду м. Києва.

Крім того, суд зазначає, що долучена до заяви про розстрочення сплати судового збору виписка по картковому рахунку позивача згідно якої на рахунку ОСОБА_1 обліковуються кошти у розмірі 2 137, 41 грн., не є належним та достатнім доказом на підтвердження відсутності грошових коштів для сплати судового збору, оскільки фізична особа не обмежена правом мати декілька рахунків відкритих у різних банківських установах.

З огляду на викладене, суд відзначає, що позивачем не долучено до матеріалів справи жодних доказів на підтвердження можливості позивача у майбутньому, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у даній справі, сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі, і не вказано, яким саме чином позивач просить суд розстрочити сплату судового збору.

Таким чином, суд дійшов висновку про недоведеність заявником існування, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір" підстав для розстрочення сплати судового збору, а тому суд відмовляє у задоволенні зазначеного клопотання.

Отже, суд приходить до висновку, що до матеріалів позовної заяви не додано належних доказів сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі.

Тож, відповідно до норм Закону України "Про судовий збір" позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5 763, 00 грн. за заявлені три вимоги немайнового характеру та надати суду докази сплати, а саме оригінал платіжного доручення про перерахування судового збору.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд зазначає, що на підтвердження обставин на яких ґрунтуються позовні вимоги позивачем долучено до позовної заяви Матеріальній носій інформації СD-диск, на якому розміщені додатки до позовної заяви.

Відповідно до п.17 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюється в паперовій формі.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Так, 01.03.2019 в газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Крім того, ч. 8 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Проте, позивачем не надано доказів скріплення документів, які містяться в Матеріальному носії інформації СD-диску електронним цифровим підписом позивача.

Отже, суд зазначає, що всі документи на підтвердження обставин на яких ґрунтуються позовні вимоги позивачу необхідно подати в паперовому вигляді із засвідченням їх відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації" (затв. Наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55). Відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту "підпис". Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Крім того, згідно п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Тож, у даному випадку наявність опису вкладення дає можливість визначити перелік документів, які було надіслано на адресу відповідачів.

Разом з тим, як вбачається з описів вкладення, на адресу відповідачів надіслано позовну заяву та Матеріальній носій інформації СD-диск, на якому розміщені додатки до позовної заяви.

Таким чином, враховуючи встановлені вище судом обставини, позивачу необхідно надати суду докази направлення на юридичну адресу відповідачів всіх документів на підтвердження обставин на яких ґрунтуються позовні вимоги в паперовому вигляді.

Так, відповідно до ч.ч.1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Суд звертає увагу заявника на положення ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, суд зазначає, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи наведене та керуючись ч.ч. 1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розстрочення сплати судового збору та зменшення його розміру - відмовити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до 1) Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, 2) Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової, 22» про визнання недійсними рішення, визнання протиправною та скасування державної реєстрації - залишити без руху.

3. Встановити ОСОБА_1 строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме надати суду:

- докази сплати судового збору у розмірі 5 763, 00 грн., а саме оригінал платіжного доручення про перерахування судового збору;

- докази на підтвердження обставин на яких ґрунтуються позовні вимоги в паперовому вигляді із засвідченням їх відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації" (затв. Наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55);

- докази направлення на юридичну адресу відповідачів всіх документів на підтвердження обставин на яких ґрунтуються позовні вимоги в паперовому вигляді.

4. Попередити ОСОБА_1 , що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 13.05.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.