УХВАЛА

26 квітня 2019 року

м. Київ

Справа № 916/24/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Краснова Є.В.- головуючого, Мачульського Г.М., Кушніра І.В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" на ухвалу Південно - західного апеляційного господарського суду від 15.03.2019 про відмову у роз'ясненні ухвали Південно - західного апеляційного господарського суду у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" до 1. Державного підприємства Сетам, 2. Головного територіального управління юстиції в Одеській області в особі Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, 3. Товариства з обмеженою відповідальністю "Скарбниця Бессарабії", за участю Прокуратури Одеської області про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту державного виконавця про реалізацію нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 27.02.2019 апеляційні скарги заступника прокурора Одеської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені", Бівен Інвестментс ЛТД на рішення господарського суду Одеської області від 20.08.2018 прийнято до провадження колегією суддів у складі: головуючого судді - Принцевської Н.М., суддів: Ярош А.І., Мишкіної М.А., розпочато апеляційний розгляд справи по суті повторно.

27.02.2019 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" надійшла заява про відвід судді Принцевської Н.М. у справі №916/24/17.

За наслідками розгляду вказаної заяви, 27.02.2019 Південно-західним апеляційним господарським судом у складі колегії суддів: Принцевської Н.М. - головуючого, Мишкіної М.А., Ярош А.І. прийнято ухвалу, якою судом визнано заявлений ТОВ "Лагуна-Рені" відвід судді Південно-західного апеляційного господарського суду Принцевській Н.М. від розгляду справи №916/24/17 - необґрунтованим, а справу передано на автоматичний розподіл для визначення судді, для розгляду заяви про відвід в порядку частини 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

За результатами автоматизованого розподілу заява про відвід судді передана на розгляд судді Бєляновському В.В.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.03.2019 в задоволенні заяви ТОВ "Лагуна-Рені" про відвід судді Південно-західного апеляційного господарського суду Принцевської Н.М. при розгляді апеляційних скарг заступника прокурора Одеської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" та Бівен Інвестментс ЛТД на рішення господарського суду Одеської області від 20.08.2018 відмовлено.

07.03.2019 представник ТОВ "Лагуна-Рені" Сільницький І.В. подав до Південно-західного апеляційного господарського суду заяву, в якій просить роз'яснити ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.03.2019, якою відмовлено в задоволенні заяви ТОВ "Лагуна-Рені" про відвід судді Південно-західного апеляційного господарського суду Принцевської Н.М. при розгляді апеляційних скарг заступника прокурора Одеської області, Товариства з обмеженою відповідальністю Лагуна-Рені та Бівен Інвестментс ЛТД на рішення господарського суду Одеської області від 20.08.2018 у справі № 916/24/17 в частині: чи є постанова Південно-західного апеляційного господарського суду у справі № 916/641/18 від 05.12.2018 такою, що була оскаржена до Касаційного господарського суду Верховного Суду, з огляду на відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ "Лагуна-Рені" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 05.12.2018 року.

Ухвалою Південно - західного апеляційного господарського суду від 15.03.2019 (суддя Бєляновський В.В.) у роз'ясненні ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.03.2019 відмовлено.

02.04.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Південно - західного апеляційного господарського суду від 15.03.2019.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.04.2019 справу передано на розгляд колегії суддів Касаційного господарського суду у складі: Краснов Є.В.- головуючий, Мачульський Г.М., Кушнір І.В.

25.04.2019 до Суду були поданні заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Скарбниця Бессарабії" проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" на ухвалу Південно - західного апеляційного господарського суду від 15.03.2019.

Дослідивши матеріали касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, з наступних підстав.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 293 ГПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Так Судом встановлено, що оскаржуваною ухвалою Південно - західного апеляційного господарського суду від 15.03.2019 було відмовлено у роз'ясненні ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.03.2019.

Відмовляючи у роз'ясненні ухвали, суд апеляційної інстанції зазначив, що у вирішенні питання про межі, в яких суд вправі діяти, надаючи роз'яснення рішення, ухвали, слід виходити із положень статей 234, 238 ГПК України саме щодо змісту рішення, ухвали суду. Учасник справи, державний виконавець, приватний виконавець може звернутися із заявою про роз'яснення рішення лише у тому випадку, якщо у тексті судового рішення є незрозумілі висновки, які можна неоднозначно тлумачити. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз'яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення певного факту чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє у роз'ясненні рішення. Суд апеляційної інстанції звернув увагу на те, що фактично заявник у поданій ним заяві ставить питання про роз'яснення ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.03.2019 та просить встановити факт, що є неприпустимим з огляду на приписи статті 245 ГПК України.

Крім того, наведені вище положення застосовано апеляційним господарським судом з урахуванням позиції Верховного Суду, викладеної в його процесуальних документах від 05.12.2018, від 17.12.2018 у справі №905/5689/13, стосовно того, що об'єктом роз'яснення у розумінні господарського процесуального закону може бути судове рішення, яке підлягає примусовому виконанню, тобто яким спір вирішено по суті та правових позицій наведених Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.07.2018 у справі №461/1930/16-ц, в ухвалі від 03.09.2018 у справі №638/11634/17 (К/9901/4439/17).

Для Верховного Суду правильне застосування Південно - західним апеляційним господарським судом норм права є очевидними і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

В обґрунтування своєї позиції Суд зазначає таке.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини 3 статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію "суду права", що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави. Тим самим Верховний Суд за допомогою загальної правозастосовчої діяльності дозволяє досягнути індивідуального блага.

Згідно з імперативними вимогами статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та статті 236 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року №2147-VІІІ) висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов'язковими для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи не можуть приймати рішення, які скасовують судові рішення або зупиняють їх виконання.

Таким чином, призначення Верховного Суду як найвищої судової установи в Україні - це, у першу чергу, сформувати обґрунтовану правову позицію стосовно застосування всіма судами у подальшій роботі конкретної норми матеріального права або дотримання норми процесуального права, що була неправильно використана судом і таким чином спрямувати судову практику в єдине і правильне правозастосування (вказати напрямок у якому слід здійснювати вибір правової норми); на прикладі конкретної справи роз'яснити зміст акта законодавства в аспекті його розуміння та реалізації на практиці в інших справах з вказівкою на обставини, що потрібно враховувати при застосуванні тієї чи іншої правової норми, але не нав'язуючи, при цьому, нижчестоящим судам результат вирішення конкретної судової справи.

Забезпечення єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним із фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення. Крім того, саме така діяльність Верховного Суду забезпечує дотримання принципу рівності всіх осіб перед законом, який втілюється шляхом однакового застосування судом тієї самої норми закону в однакових справах щодо різних осіб.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, зокрема і у справі "Устименко проти України" (заява № 32053/13), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" заява № 52854/99).

З урахуванням наведеного суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" на ухвалу Південно - західного апеляційного господарського суду від 15.03.2019.

У зв'язку з викладеним вище, заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Скарбниця Бессарабії" проти відкриття касаційного провадження розгляду не підлягає.

За таких обставин, керуючись статтями 2, 17, 234, 293, 314 ГПК України, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду,

УХВАЛИВ:

1.Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" на ухвалу Південно - західного апеляційного господарського суду від 15.03.2019 у справі №916/24/17.

2. Касаційну скаргу та додані до неї документи повернути Товариства з обмеженою відповідальністю "Лагуна-Рені" (в тому числі квитанцію №ПН 3382 від 02.04.2019 на суму 1 921,00 грн).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Є. Краснов

Суддя Г. Мачульський

Суддя І. Кушнір