УХВАЛА

14.05.2019Справа №910/1039/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Блажівської О.Є., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» про виправлення описки у Рішенні Господарського суду міста Києва від 04.04.2019 у справі №910/1039/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Проенерджі»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс»

про стягнення 904 686,11 грн,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Проенерджі» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» про стягнення 904 686,11 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 04.04.2019 у справі №910/1039/19 позовні вимоги задоволено повністю.

08.05.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» надійшла заява про виправлення описки у Рішенні суду від 04.04.2019 у справі №910/1039/19.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Господарського суду міста Києва від 08.05.2019 №05-23/1140 «Щодо призначення повторного автоматичного розподілу справ» та протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.05.2019, справа №910/1039/19 передана для розгляду судді Блажівській О.Є, у зв`язку з відпусткою судді Привалова А.І.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» про виправлення описки у Рішенні суду від 04.04.2019 у справі №910/1039/19, суд вбачає за необхідне зазначити наступне.

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» просить внести виправлення в Рішенні Господарського суду міста Києва від 04.04.2019 у справі №910/1039/19, зазначивши у абзаці 2 сторінки 4 резолютивної частини замість слова «цивільна-правову» слово «цивільну-правову».

Зі змісту вказаної заяви вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» просить виправити описку саме у абзаці 2 сторінки 4 резолютивної частини.

Відповідно до ч.1 ст.238 Господарського процесуального кодексу України рішення суду складається із вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин. Згідно із ч.3 ст.238 Господарського процесуального кодексу України в описовій частині рішення зазначаються: 1) стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача; 2) заяви, клопотання; 3) інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо). Ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; 4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку; 5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; 6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування. Разом з тим, ч.5 ст.238 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у резолютивній частині рішення зазначаються: 1) висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог; 2) розподіл судових витрат; 3) строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження; 4) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Таким чином, заявником некоректно визначено частину рішення, в якій, як зазначає заявник, наявна описка, передбачена ст.243 Господарського процесуального кодексу України, оскільки вказана частина рішення є мотивувальною.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як наголошує Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, зазначення в тексті Рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2019 у справі №910/1039/19 (у абзаці 2 сторінки 4 рішення) словосполучення «цивільна-правову» не є опискою в розумінні ст.243 Господарського процесуального кодексу України, а тому у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» про виправлення описки у Рішенні Господарського суду міста Києва від 04.04.2019 у справі №910/1039/19 суд вирішив відмовити.

Керуючись ст.ст. 234, 235, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти до провадження справу №910/1039/19 для розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» про виправлення описки у Рішенні Господарського суду міста Києва від 04.04.2019 у справі №910/1039/19.

2. У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Просперітатіс» про виправлення описки у Рішенні Господарського суду міста Києва від 04.04.2019 у справі №910/1039/19 відмовити.

3. Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. 255-256 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.Є.Блажівська