УХВАЛА

19 квітня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/24323/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Білоуса В.В. - головуючого, Жукова С.В., Ткаченко Н.Г.

розглянувши клопотання Публічного акціонерного товариства "Мостобуд" вих.№ 68/02-19 від 09.04.2019 про повернення касаційної скарги ОСОБА_5 скаржнику

за касаційною скаргою ОСОБА_5

на постанову Північного апеляційного господарського суду

від 04.03.2019

у складі колегії суддів: Пантелієнка В.О. (головуючого), Грека Б.М., Верховця А.А.

за заявою ОСОБА_5

до Публічного акціонерного товариства "Мостобуд"

про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки виплати, компенсації втрати частини доходів у зв'язку з порушенням термінів їх виплати в розмірі 534 266,03 грн

в межах справи № 910/24323/16

за заявою Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк"

до Публічного акціонерного товариства "Мостобуд"

про банкрутство,-

ВСТАНОВИВ:

15.03.2019 ОСОБА_5 звернувся через Північний апеляційний господарський суд до Верховного Суду із касаційною скаргою від 14.03.2019 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2019 у справі № 910/24323/16, підтвердженням чого є відтиск календарного штемпелю відділення поштового зв'язку на конверті, в якому надійшла касаційна скарга.

26.03.2019, відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, касаційну скаргу ОСОБА_5 від 14.03.2019 разом зі справою № 910/24323/16 надіслано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги у справі № 910/24323/16 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Білоуса В.В., судді - Ткаченко Н.Г., судді - Жукова С.В., що підтверджується протоколом передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 27.03.2019.

Ухвалою Верховного Суду від 08.04.2019 відкрито касаційне провадження у справі № 910/24323/16 за касаційною скаргою ОСОБА_5 від 14.03.2019 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2019; призначено розгляд касаційної скарги ОСОБА_5 на 29.05.2019 о 15 год. 00 хв.

10.04.2019 від Публічного акціонерного товариства "Мостобуд" до суду надійшло клопотання вих.№ 68/02-19 від 09.04.2019 про повернення касаційної скарги ОСОБА_5.

Вказане клопотання мотивоване наступним:

- касаційну скаргу підписано представником позивача, але у довіреності від 28.09.2017 не зазначено, що ОСОБА_5 уповноважує ОСОБА_6 представляти його інтереси саме як адвоката;

- із тексту довіреності від 28.09.2017 вбачається, що вона видана на представництво інтересів у Верховному Суді України а не у Верховному Суді більше ніж за півтора роки до дати подачі касаційної скарги, що робить неможливим встановлення дійсних намірів скаржника щодо уповноваження представника на представництво його інтересів саме у Верховному Суді.

- касаційна скарга подана позивачем у інший спосіб ніж до суду касаційної інстанції, що є підставою для повернення касаційної скарги скаржнику;

- касаційна скарга не містить детального обґрунтування неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права і її аргументація зводиться до переоцінки доказів;

- вимоги позивача в касаційній скарзі є взаємовиключними.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла наступних висновків.

Колегія суддів касаційного господарського суду у складі Верховного Суду вважає за необхідне зазначити, що повернення касаційної скарги після відкриття касаційного провадження не передбачено чинним процесуальним законом.

Окрім того, правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні регулюються Законом України від 05.07.2012 №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Частиною 1 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" закріплено перелік документів, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги: - договір про надання правової допомоги; - довіреність; - ордер; - доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Частиною 3 статті 26 Закону встановлено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Жодна норма Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" не встановлює, що в довіреності, виданій на ім'я фізичної особи - адвоката, обов'язково зазначається про те, що такий представник є саме адвокатом. Не містить таких вимог ні Господарський процесуальний кодекс України, ні Цивільний кодекс України, яким врегульовано питання представництва за довіреністю.

В зазначеному аспекті важливим є, щоб особа, яка здійснює представництво за довіреністю, мала статус адвоката та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Тоді як довіреність визначає лише повноваження адвоката, межі наданих представникові прав та перелік дій, які він може вчиняти для виконання доручення.

Аналогічні правові висновки викладені в постанові об'єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.10.2018 у справі № 908/1101/17.

З огляду на викладене, доводи ПАТ "Мостобуд" про те, що касаційну скаргу підписано представником позивача, але у довіреності від 28.09.2017 не зазначено, що ОСОБА_5 уповноважує ОСОБА_6 представляти його інтереси саме як адвоката визнаються колегією суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду безпідставними та необґрунтованими.

Відповідно до пункту 7 розділу ХІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VІІІ (далі - Закон №1402-VІІІ) з дня початку роботи Верховного Суду у складі, визначеному цим Законом, Верховний Суд України, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Вищий господарський суд України, Вищий адміністративний суд України припиняють свою діяльність та ліквідуються у встановленому законом порядку.

Статтею 37 Закону № 1402-VІІІ закріплено, що у складі Верховного Суду діє, зокрема, Касаційний господарський суд.

30.11.2017 Пленум Верховного Суду прийняв рішення про визначення початку роботи Верховного Суду, а саме - 15.12.2017.

Довіреність представника скаржника видана 28.09.2017 та дійсна до 28.09.2020.

В свою чергу, довіреність представника скаржника видана на представництво інтересів у Верховному Суді України не позбавляє останнього права на звернення до Верховного Суду із касаційною скаргою на підставі вказаної довіреності, оскільки станом на дату видачі такої довіреності саме Верховний Суд України був найвищим судом та останньою інстанцією у системі судоустрою України.

Проте, станом на дату подачі касаційної скарги, з огляду на зазначені вище обставини, саме Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

З огляду на викладене, враховуючи наявність повноважень представника за вказаною довіреністю на представництво інтересів скаржника у найвищому суді в системі судоустрою України станом на дату видачі довіреності від 28.09.2017, такі повноваження не можуть бути обмежені лише з огляду на зміну системи судоустрою України шляхом припинення діяльності Верховного Суду України та початком роботи Верховного Суду, оскільки таке обмеження було б проявом правового пуризму та обмеженням доступу до правосуддя.

З огляду на викладене, доводи ПАТ "Мостобуд" про те, що із тексту довіреності від 28.09.2017 вбачається, що вона видана на представництво інтересів у Верховному Суді України а не у Верховному Суді більше ніж за півтора роки до дати подачі касаційної скарги, що робить неможливим встановлення дійсних намірів скаржника щодо уповноваження представника на представництво його інтересів саме у Верховному Суді, визнаються колегією суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду безпідставними та необґрунтованими.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист, апеляційне та касаційне оскарження.

Пункт 8 частини 2 статті 129 Конституції України встановлює серед основних засад судочинства, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 18.10.2005 у справі "МПП "Голуб" проти України", № 6778/05, зауважив, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов'язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань (справа "Голдер проти Сполученого Королівства", рішення від 21.02.1975, Серія А № 18, ст. 13-18, п. 28-36).

Статтею 129 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист, в тому числі на апеляційне та касаційне оскарження судових рішень. Вказана конституційна норма конкретизована законодавцем в статті 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", згідно з якою учасники судового процесу та інші особи у випадках і порядку, встановлених процесуальним законом, мають право на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення. Отже реалізація конституційного права на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення названим законом ставиться в залежність від положень процесуального закону.

Статтею 289 Господарського процесуального кодексу України встановлено порядок подання касаційної скарги, відповідно до якого, касаційна скарга подається безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Проте, за приписами підпункту 17.5 пункту 17 Розділу ХІ Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Пунктом 17 частини першої Розділу XI "Перехідні положення" Закону № 2147-VІІІ визначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Закон № 2147-VІІІ введено в дію 15.12.2017, при цьому на день звернення ОСОБА_5 з касаційною скаргою Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала своє функціонування, а тому подача скаржником касаційної скарги через суд апеляційної інстанції не є порушенням статті 289 Господарського процесуального кодексу України та не є підставою для повернення касаційної скарги скаржнику.

З огляду на викладене, доводи ПАТ "Мостобуд" про те, що касаційна скарга подана позивачем у інший спосіб ніж до суду касаційної інстанції, що є підставою для повернення касаційної скарги скаржнику, визнаються колегією суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду безпідставними та необґрунтованими.

Доводи ПАТ "Мостобуд" про те, що касаційна скарга не містить детального обґрунтування неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та про те, що вимоги позивача в касаційній скарзі є взаємовиключними колегією суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду не розглядаються з огляду на те, що вказані доводи стосуються розгляду касаційної скарги по суті, а тому розгляд таких доводів до початку судового засідання з розгляду касаційної скарги, призначеного ухвалою Верховного Суду від 08.04.2019, був би передчасним.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про відмову в задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства "Мостобуд" про повернення касаційної скарги ОСОБА_5 скаржнику.

На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 235 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України №2147-VІІІ від 03.10.2017, Верховний Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити в задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства "Мостобуд" вих.№ 68/02-19 від 09.04.2019 про повернення касаційної скарги ОСОБА_5 скаржнику.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. В. Білоус

Судді С. В. Жуков

Н. Г. Ткаченко