ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2019 р.м. ХарківСправа № 922/3551/18

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шатернікова М.І.

при секретарі судового засідання Цірук О.М.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Фізичної особи - підприємця Шкурко Владислава Ігоровича, м. Харків

до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків

про зобов'язання вчинити певні дії

за участю представників:

позивача - Пєліхов О.І. (довіреність ННС № 734883 від 02.08.2018)

відповідача - Скидан М.А. (довіреність № 29 від 02.01.2019)

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Фізична особа - підприємець Шкурко Владислав Ігорович, 20.12.2018 звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача, управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради з вимогою про зобов'язання відповідача підготувати необхідні документи та запровадити заходи, передбачені нормами діючого законодавства, щодо виконання рішення 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.06.2017 № 691/17 у частині приватизації шляхом викупу Фізичною особою-підприємцем Шкурко Владиславом Ігоровичем нежитлового приміщення № 105 та 1/2 частини нежитлового приміщення № 103 загальною площею 30,6 кв.м., розташованого за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5"; зобов'язати відповідача підготувати необхідні документи та запровадити заходи, передбачені нормами діючого законодавства, щодо виконання рішення 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.06.2017 № 691/17 у частині приватизації шляхом викупу Фізичною особою-підприємцем Шкурко Владиславом Ігоровичем нежитлової будівлі загальною площею 45,3 кв.м., розташованої за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "Б-1".

Ухвалою господарського суду Харківської області від 09.01.2019 прийнято позовну заяву Фізичної особи - підприємця Шкурко Владислава Ігоровича до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про зобов'язання вчинити певні дії до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/3551/18, розгляд якої призначити за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; підготовче засідання призначено на "05" лютого 2019 р. о 10:00.

У підготовчому засіданні 05.02.2019 у справі задоволено клопотання представника позивача про відкладення підготовчого засідання та постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу підготовчого засідання, про відкладення підготовчого засідання в порядку ч. 2 ст. 183 ГПК України на 27.02.2019 р. о 10:30.

19.02.2017 на адресу суду від позивача надійшла заява (вх. № 4483) про зміну предмету позову, в якій позивач зазначає, що через сплив значного часу з моменту подання заяви про приватизацію, у позивача відпала необхідність у приватизації одного з об'єктів (нежитлової будівлі загальною площею 45,3 кв.м., розташованої за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "Б-1", та просить суд зобов'язати відповідача підготувати необхідні документи та запровадити заходи, передбачені нормами діючого законодавства, щодо виконання рішення 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.09.2017 № 757/17 у частині приватизації шляхом викупу Фізичною особою-підприємцем Шкурко Владиславом Ігоровичем нежитлового приміщення № 105 та 1/2 частини нежитлового приміщення № 103 загальною площею 30,6 кв.м., розташованого за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5".

Ухвалою господарського суду Харківської області від 27.02.2019 р. прийнято заяву позивача про зміну предмету позову та продовжити розгляд справи виходячи з предмету спору визначеного позивачем у цій заяві; продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до 09.04.2019 р. включно та відкладено підготовче засідання на 19.03.2019 р. об 11:30.

У підготовчому засіданні призначеному на 19.03.2019 судом була постановлена ухвала, яку було занесено до протоколу підготовчого засідання, про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті на 09.04.2019 о 12:00.

Позивач у судовому засіданні підтримує позовні вимоги та просить суд задовольнити їх з підстав зазначених у позовній заяві та з урахуванням заяви про зміну предмету позову (вх. № 4483), наполягаючи, що відповідач не здійснює можливі дії та фактично ухиляється від вчинення дій, необхідних для завершення процедури приватизації спірного об'єкта комунальної власності, розпочатої у червні 2017 року, тобто до набрання чинності Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна", чим порушує права позивача. Додатково представник позивача наголошує, що позивач не заперечує що визначення початкової вартості та ціни продажу спірного об'єкта комунальної власності шляхом проведення незалежної оцінки в порядку, встановленому законодавством з питань оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності станом на теперішній час.

Представники відповідача у судовому засіданні та у наданому до матеріалів справи відзиві на позов (вх. 5110), заперечує проти вимог позивача у повному обсязі стверджуючи, що відповідач повідомив позивача, що проведення подальших дій щодо приватизації приміщень, розташованих за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, Управлінням неможливо, у зв'язку з вилученням оригіналів документів згідно з протоколом обшуку від 14.12.2017 старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області юриста 1 класу Шаповалова Євгена Євгеновича за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001129 від 19.10.2017 на підставі ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22.11.2017. Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень слідчим суддею Червонозаводського районного суду м. Харкова постановлено ухвалу від 20.12.2017 по справі № 646/7935/17 якою встановлено, що 14.12.2017 на підставі ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22.11.2017 проведено обшук у приміщеннях Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради, що розташоване за адресою: м. Харків, майдан Конституції, 16 з метою відшукування та вилучення первинних бухгалтерських, облікових, балансових, звітних та інших документів, договорів купівлі-продажу, актів приймання-передачі майна, звітів про оцінку вартості майна, чорнових записів, носіїв електронної інформації флеш-накопичувачів, жорстких дисків та комп'ютерної техніки, які відображають обсяги, хронологію та інші дані про фактичні операції з майном, розташованим у місті Харкові за адресами: вул. Мироносицька. 57; вул. Мироносицька, 59; вул. Ярослава Мудрого, 7; провулок Рогатинський, 4; вул. Культури, 3; вул. Євгена Котляра, 8/10-В, а також інших документів стосовно оцінки, продажу та приватизації комунального майна. Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20.12.2017 по справі № 646/7935/17 накладено арешт на виявлене та вилучене в ході обшуку приміщень Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради, що розташоване за адресою: м. Харків, м-н Конституції, 16, проведеного 14.12.2017 на підставі ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22.11.2017, майно. Крім того, відповідач, заперечуючи проти вимог позивача, посилається на приписи ст. 18 ЗУ "Про приватизацію державного і комунального майна", наголошуючи, що приватизація об'єктів державної або комунальної власності, переданих в оренду, здійснюється шляхом продажу на аукціоні або шляхом викупу, якщо виконуються умови, передбачені частиною другою цієї статті. А саме, орендар одержує право на викуп орендованого майна (будівлі, споруди, нежитлового приміщення) за ціною, визначеною за результатами його незалежної оцінки, якщо виконується кожна з таких умов: орендарем здійснено поліпшення орендованого майна, які неможливо відокремити від відповідного об'єкта без заподіяння йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, визначеної суб'єктом оціночної діяльності для цілей оренди майна; орендар отримав письмову згоду орендодавця на здійснення невід'ємних поліпшень, які надають йому право на приватизацію майна шляхом викупу; невід'ємні поліпшення виконані в межах трирічного строку з дати визначення ринкової вартості майна для цілей укладання договору оренди або для цілей продовження договору оренди; здійснення і склад невід'ємних поліпшень, у тому числі невід'ємний характер поліпшень, підтверджені висновком будівельної експертизи, а вартість невід'ємних поліпшень, підтверджених висновком будівельної експертизи, визначена суб'єктом оціночної діяльності; орендар належно виконує умови договору оренди, відсутня заборгованість з орендної плати; договір оренди є чинним на момент приватизації. Надання згоди орендодавця на здійснення невід'ємних поліпшень здійснюється в порядку, визначеному Фондом державного майна України або місцевою радою. Беручи до уваги викладене вище, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради вважає, що позовні вимоги ФО-П Шкурко В.І. є незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

22.12.2016 позивачем, фізичною особо-підприємцем Шкурко Владиславом Ігоровичам" (орендар) укладений із Управлінням комунального майна та приватизації департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (відповідач, орендодавець) договір оренди № 6457 нежитлового приміщення (будівлі), згідно умов якого позивачу передано у строкове платне користування нежитлове приміщення № 105 та 1/2 частини нежитлового приміщення № 103 загальною площею 30,6 кв. м., розташованих за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5".

З метою найбільш ефективного використання нежитлового фонду м. Харкова та поповнення бюджету міста Харкова, на підставі Законів України «Про приватизацію державного майна», «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)», статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Програми приватизації та відчуження об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова на 2017-2022 роки, затвердженої рішенням 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.06.2017 № 691/17, керуючись статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Харківська міська рада (14 сесія 7 скликання) своїм рішенням від 20.09.2017 № 757/17 вирішила провести відчуження об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова згідно з додатками 1, 2.

У Додатку 1 до рішення 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про відчуження об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» від 20.09.2017 № 757/17 під назвою "Перелік об'єктів, які підлягають приватизації (відчуженню) шляхом викупу", зокрема, зазначений об'єкт, що використовується позивачем, - нежитлові приміщення підвалу в житловому будинку м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5", площею 30,6 кв.м.

Як зазначає позивач, листом № 14402 від 20.09.2017 відповідач повідомив позивача про обов'язок позивача сплатити заставу у розмірі шестимісячної плати за оренду майна (1921,14 грн.) та зазначив реквізити відповідного рахунку для сплати.

29.09.2017 вказана сума заставної вартості об'єкту приватизації у розмірі 1921,14 грн. була у повному обсязі перерахована на рахунок відповідача, що підтверджується платіжним дорученням № 15 від 29.09.2017 р. (а.с. 30).

04.07.2018 позивачем на адресу відповідача переданий лист із проханням на виконання рішення Харківської міської ради від 20.09.2017 № 757/17 провести ряд необхідних заходів щодо приватизації нежитлових приміщень.

11.07.2018 від відповідача на адресу позивача надійшла відповідь (вихідний № 7910), згідно якої повідомлено про те, що проведення подальших дій щодо приватизації приміщень неможливо у зв'язку із вилученням оригіналів документів згідно з протоколом обшуку від 14.12.2017 старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області юриста 1 класу Шаповалова Євгена Євгеновича за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001129 від 19.10.2017 року на підставі ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22.11.2017.

Як зазначає позивач, не зважаючи на виконання позивачем усіх, передбачених законодавством умов, відповідачем рішення Харківської міської ради про приватизацію виконане не було, що і стало підставою для звернення позивача з відповідним позовом до господарського суду Харківської області за захистом свого порушеного права.

Надаючи правову кваліфікацію викладеними обставинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 173 ГК України господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку. Основними видами господарських зобов'язань є майново-господарські зобов'язання та організаційно-господарські зобов'язання.

Згідно із ст. 174 ГК України господарські зобов'язання можуть виникати: безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність; з акту управління господарською діяльністю; з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать; внаслідок заподіяння шкоди суб'єкту або суб'єктом господарювання, придбання або збереження майна суб'єкта або суб'єктом господарювання за рахунок іншої особи без достатніх на те підстав; у результаті створення об'єктів інтелектуальної власності та інших дій суб'єктів, а також внаслідок подій, з якими закон пов'язує настання правових наслідків у сфері господарювання.

У відповідності до ч. 1 ст. 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов'язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов'язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку. Майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

За змістом ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Положеннями ст. 11 ЦК України встановлено, що цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є: договори та інші правочини; створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти. Цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки можуть виникати з рішення суду. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов'язків може бути настання або ненастання певної події.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.

За змістом ст. 14 ЦК України цивільні обов'язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї.

З огляду на викладені норми вбачається, що підставою виникнення зобов'язання та права вимоги його виконання є, зокрема, закон, що встановлює обов'язкові дії для того чи іншого суб'єкта.

В даному випадку, позивачем як на правову підставу вимоги про зобов'язання відповідача підготувати необхідні документи та запровадити заходи, передбачені нормами законодавства, щодо виконання рішення 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21 червня 2017 року № 69/17 у частині приватизації шляхом викупу позивачем нежитлових приміщень площею 30,6 кв.м. підвалу в житловому будинку, за адресою: м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5", вказується на безпідставне ухилення останнього від завершення процедури приватизації спірного майна.

Неможливість завершення процедури приватизації через вилучення документів слідчими органами зазначається відповідачем, як на підставу для відмови у позові.

За змістом ст.ст. 7, 23 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, процес приватизації комунального майна включає в себе затвердження місцевими радами переліків об'єктів, що підлягають приватизації певним способом, прийняття заяви потенційного покупця, проведення підготовки об'єкту приватизації до продажу та подальше укладення договору купівлі-продажу.

У відповідності до ч. 1 ст. 11 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, викуп застосовується щодо об'єктів малої приватизації, які не продано на аукціоні, за конкурсом, а також у разі, якщо право покупця на викуп об'єкта передбачено законодавчими актами.

Згідно із п. 1) ч. 1 ст. 182 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, приватизація об'єктів групи А здійснюється з урахуванням таких особливостей, зокрема, у разі прийняття рішення про приватизацію орендованого державного майна (будівлі, споруди, нежитлового приміщення) орендар одержує право на викуп такого майна, якщо орендарем за згодою орендодавця за рахунок власних коштів здійснено поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об'єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, визначеної суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання для цілей оренди майна.

Із матеріалів справи вбачається, що з метою найбільш ефективного використання нежитлового фонду м. Харкова та поповнення бюджету міста Харкова, на підставі Законів України «Про приватизацію державного майна», «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)», статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Програми приватизації та відчуження об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова на 2017-2022 роки, затвердженої рішенням 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.06.2017 № 691/17, керуючись статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Харківська міська рада (14 сесія 7 скликання) своїм рішенням від 20.09.2017 № 757/17 вирішила провести відчуження об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова згідно з додатками 1, 2.

У Додатку 1 до рішення 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про відчуження об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» від 20.09.2017 № 757/17 під назвою "Перелік об'єктів, які підлягають приватизації (відчуженню) шляхом викупу", зокрема, зазначений об'єкт, що використовується позивачем, - нежитлові приміщення підвалу в житловому будинку по вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5" у м. Харкові, площею 30,6 кв.м.

На час подання позовної заяви процедура приватизації об'єктів комунальної власності була врегульована, зокрема, Програмою приватизації та відчуження об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова на 2017-2022 роки, затвердженою рішенням 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.06.2017 № 691/17 (надалі - Програма приватизації).

Так, згідно, Пунктів 3.7 - 3.12 Програми приватизації:

"3.7. Управлінням готується проект рішення сесії Харківської міської ради з переліками об'єктів, що пропонуються для приватизації за способами їх приватизації.

3.8. Рішення про затвердження переліків об'єктів, що підлягають приватизації, приймається на пленарному засіданні сесії Харківської міської ради за поданням Управління.

3.9. Після затвердження на сесії Харківської міської ради переліків об'єктів, що підлягають приватизації, Управління здійснює заходи щодо приватизації об'єктів відповідно до чинного законодавства.

3.10. У строк десять робочих днів після прийняття Харківською міською радою рішення про приватизацію об'єкта шляхом викупу орендар сплачує до бюджету м. Харкова заставу у розмірі шестимісячної плати за оренду майна, яка після укладення договору купівлі-продажу зараховується в рахунок плати за об'єкт приватизації. Відмова та порушення термінів щодо сплати вищевказаної суми є підставою для скасування рішення Харківської міської ради про приватизацію цього об'єкта.

3.11. Відповідно до чинного законодавства умовою продажу об'єкта може бути збереження профілю об'єкта приватизації та інші особливі умови його приватизації.

3.12. Строк проведення приватизації об'єкта не повинен перевищувати двох років з моменту прийняття сесією Харківської міської ради рішення про його приватизацію. У разі якщо об'єкт не було приватизовано у зазначений термін, рішення відносно приватизації такого об'єкта скасовується. При цьому сума, сплачена відповідно до пункту 3.9 цієї Програми, орендарю не повертається."

Як встановлено судом та не заперечувалось представником відповідача під час розгляду даного спору, на виконання п. 3.10 Програми приватизації, за вимогою відповідача, позивачем було сплачено заставу у розмірі шестимісячної плати за оренду майна - 1921,14 грн., що підтверджується матеріалами справи.

У відповідності до ст. 8 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, з моменту прийняття рішення про приватизацію підприємства здійснюється його підготовка до приватизації. Підготовка об'єкта малої приватизації до продажу здійснюється органами приватизації, які: встановлюють ціну продажу об'єкта, що підлягає приватизації шляхом викупу, або початкову ціну об'єкта на аукціоні, за конкурсом з урахуванням результатів оцінки об'єкта, проведеної відповідно до методики оцінки майна, затвердженої Кабінетом Міністрів України; готують та публікують інформацію про об'єкти малої приватизації у відповідних інформаційних бюлетенях та місцевій пресі, інших друкованих виданнях, визначених органами приватизації; проводять у разі необхідності реорганізацію або ліквідацію державного підприємства; замовляють у разі потреби проведення екологічного аудиту; замовляють проведення робіт із землеустрою. Для забезпечення виконання зазначених функцій органи приватизації можуть залучати відповідні організації та спеціалістів у порядку і на умовах, що встановлюються Фондом державного майна України. Покупець, який у встановленому порядку подав заяву про приватизацію підприємства, може за власний рахунок замовити проведення аудиторської перевірки фінансового стану вказаного підприємства. Строк підготовки об'єкта малої приватизації до продажу, крім об'єктів, набуття права власності на які пов'язане з переходом права на земельну ділянку державної власності, не повинен перевищувати двох місяців з дня прийняття рішення про включення його до відповідного переліку об'єктів, що підлягають приватизації.

Положеннями ст. 9 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію), в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, встановлено, що за рішенням органів приватизації проводиться інвентаризація майна об'єкта малої приватизації в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, та оцінка такого об'єкта відповідно до методики оцінки майна, затвердженої Кабінетом Міністрів України. Ціна продажу об'єкта, що підлягає приватизації шляхом викупу, та початкова ціна об'єкта малої приватизації на аукціоні або за конкурсом встановлюється на підставі результатів його оцінки.

При цьому, в силу приписів ч. 2 ст. 8 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію), в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, така підготовка мала бути проведено протягом двох місяців з моменту прийняття відповідних рішень.

Крім того, з огляду на визначені ч. 2 ст. 8 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію), в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, строки проведення відповідної підготовки та дати прийняття рішень про приватизацію спірного майна фактичне укладення спірних договорів мало бути здійснено до набрання чинності Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна".

В той же час, відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", який набрав чинності 07.03.2018, встановлено, що приватизація (продаж) об'єктів, щодо яких рішення про приватизацію було прийнято до набрання чинності цим Законом, здійснюється та завершується відповідно до вимог цього Закону, крім об'єктів, за якими: дата проведення аукціону, конкурсу, викупу, продажу пакетів акцій (часток, паїв) господарських товариств, зазначена в опублікованому інформаційному повідомленні про продаж державного або комунального майна, припадає на день після набрання чинності цим Законом; після завершення процедури продажу відбувається оформлення договору купівлі-продажу; на момент прийняття рішення про їх приватизацію належали до об'єктів групи Г згідно з класифікацією об'єктів приватизації, встановленою Законом України "Про приватизацію державного майна", та щодо яких є дійсною оцінка, або Кабінетом Міністрів України визначено радника для надання послуг з підготовки до приватизації та продажу об'єктів приватизації за результатами проведення конкурсу.

Тобто, з прийняттям Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" законодавцем в його прикінцевих та перехідних положень було закріплено можливість завершення вже розпочатих до набрання ним чинності процедур приватизації об'єктів в т.ч. комунального майна шляхом його викупу орендарем.

Згідно пункту 24 "Прикінцеві та перехідні положення" Положення про приватизацію об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова, затвердженого рішенням 24 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 19.12.2018 № 1382/18, приватизація (продаж) об'єктів, щодо яких рішення про приватизацію було прийнято до набрання чинності цього Положення, здійснюється та завершується відповідно до вимог цього Положення. Кошти, сплачені орендарем до бюджету м. Харкова як застава за об'єкт приватизації до набрання чинності цього Положення, можуть бути враховані у разі приватизації орендованого об'єкта цим орендарем.

Згідно пункту 6.1. Положення про приватизацію об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова Управління комунального майна та приватизації в межах своєї компетенції з питань приватизації здійснює, зокрема, такі повноваження:

- продає майно, що перебуває у комунальній власності, у процесі його приватизації, а також акції (частки), що належать територіальній громаді у майні господарських товариств;

- укладає договори на проведення оцінки об'єктів приватизації у випадках, передбачених чинним законодавством;

- здійснює інші повноваження, передбачені чинним законодавством.

Підпунктом 18.1.1. Положення про приватизацію об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова встановлено, що під час приватизації об'єкта комунальної власності шляхом його продажу на аукціоні, викупу між продавцем і покупцем укладається відповідний договір купівлі-продажу.

Отже, з набранням чинності Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна" та враховуючи відповідні положення Положення про приватизацію об'єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова, затвердженого рішенням 24 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 19.12.2018 № 1382/18, якими було змінено порядок та процедуру продажу майна, покупець не позбавляється можливості подальшого здійснення та завершення процедури приватизації спірного майна, шляхом його викупу позивачем, як орендарем, з урахуванням нового порядку (в тому числі з урахуванням оцінки об'єкту приватизації за новим порядком), на підставі рішень, прийнятих до набрання чинності вказаним Законом, а, навпаки, в положеннях абз. 1 п. 2 його Прикінцевих та перехідних положень передбачено таку можливість, що свідчить про продовження існування обов'язку Департаменту з завершення процедури приватизаціїї.

У відповідності до частин 1-3 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Положеннями ст. 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов'язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів.

За змістом ст.ст. 76-79 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Матеріалами справи та обставинами, що встановлені під час судового розгляду, підтверджено виконання з боку позивача всіх належних дій щодо приватизації об'єкту.

Натомість відповідачем жодних дій щодо підготовки необхідних документів та запровадження заходів, передбачених нормами діючого законодавства, щодо виконання рішення 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.06.2017 № 691/17 у частині приватизації, шляхом викупу Фізичною особою-підприємцем Шкурко В.І. нежитлових приміщень площею 30,6 кв. м. підвалу в житловому будинку, за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5", здійснено не було.

Суд зазначає, що відповідачем не доведено суду вилучення яких саме документів, робить неможливим здійснення заходів щодо приватизації. При цьому, суд зауважує, що згідно частини 3 статті 100 КПК України "Зберігання речових доказів і документів та вирішення питання про спеціальну конфіскацію" документ повинен зберігатися протягом усього часу кримінального провадження. За клопотанням володільця документа слідчий, прокурор, суд можуть видати копії цього документа, за необхідності - його оригінал, долучивши замість них до кримінального провадження завірені копії.

Так, доказів надіслання відповідних клопотань з боку відповідача, або причин неможливості надіслання таких клопотань, відповідачем не надано.

Таким чином, судом не встановлено, а відповідачем не доведено існування правових підстав, які роблять неможливим запровадження заходів, передбачених нормами діючого законодавства, щодо виконання рішення 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.06.2017 № 691/17 у частині приватизації шляхом викупу Фізичною особою-підприємцем Шкурко В.І. нежитлових приміщень площею 30,6 кв. м. підвалу в житловому будинку, за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5"

За змістом ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 73 Закону України "Про місцеве самоврядування" акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (уразі її створення) ради, прийняті і межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент: Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), №37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ст. 11 ГПК України, суд, застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав та основоположних свобод 1959 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Згідно пункту 10 частини 2 статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до ст. 5 ГПК України, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Враховуючи вищевикладене, в процесі повного і всебічного з'ясування обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, суд дійшов висновку щодо задоволення заявлених ФОП Шкурко В.І. позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 61, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 4, 11, 12, 13, 73, 74, 76, 77, 86, 123, 129, 177, 183, 232, 233, 236, 238, 240, 241, 242, 256 ГПК України, суд,

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Зобов'язати Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради підготувати необхідні документи та запровадити заходи, передбачені нормами діючого законодавства, щодо виконання рішення 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.09.2017 № 757/17 у частині приватизації шляхом викупу Фізичною особою-підприємцем Шкурко Владиславом Ігоровичем нежитлового приміщення № 105 та 1/2 частини нежитлового приміщення № 103 загальною площею 30,6 кв.м., розташованого за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 7, літ. "А-5".

3. Стягнути з Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, Харківська обл., місто Харків, майдан Конституції, будинок 16, ідентифікаційний код 14095412) на користь Фізичної особи-підприємця Шкурко Владислава Ігоровича (АДРЕСА_1, реєстраційний номер НОМЕР_1) витрати зі сплати судового збору у розмірі 1762,00 грн.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ст. 241 ГПК України).

Відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного рішення.

Повне рішення складено "19" квітня 2019 р.

Суддя М.І. Шатерніков