ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

19.04.2019

Справа № 910/1719/19

Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю “ДОРІНВЕСТКАПІТАЛ”, м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю “БГМ-БУДАВТОДОР”, м. Київ

про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю “ДОРІНВЕСТКАПІТАЛ” звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю “БГМ-БУДАВТОДОР” про стягнення грошових коштів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач частково не повернув кошти, що були сплачені йому на підставі договору про закупівлю послуг з поточного середнього ремонту № 1/22/08/18 від 22.08.2018, який було укладено між сторонами та зобов’язання за яким не були виконані відповідачем.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків у десять днів з дня вручення цієї ухвали. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом уточнення: ціни позову; прохальної частини позовної заяви, з наданням арифметично вірного розрахунку кожної окремої позовної вимоги, обчисленої з урахуванням приписів законодавства та умов договору, укладеного між сторонами.

19.02.2019 зазначена ухвала суду була направлена рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю “ДОРІНВЕСТКАПІТАЛ”, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також самим позивачем у позовній заяві: 01133, м. Київ, пров. Лабораторний, буд. 6, кабінет 5.

04.03.2019 на адресу суду вищезазначений рекомендований лист повернувся без вручення, з приміткою: «не вірна адреса».

16.04.2019 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій сторона зазначає про усунення недоліків, які слугували підставою для залишення позовної заяви без руху та надає відкориговану позовну заяву.

Разом з тим, суд наголошує на тому, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2019 у даній справі, якою позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, зокрема, шляхом надання вірного розрахунку кожної окремої позовної вимоги, обчисленої з урахуванням приписів законодавства та умов договору, укладеного між сторонами.

Крім того, у вищезазначеній ухвалі було вказано на суперечності при обчисленні розміру основної заборгованості, очевидні суперечності при розрахунку пені, які полягають у застосуванні різної кількості днів. Зокрема, при нарахуванні пені позивач зазначає, що відповідач прострочив зобов’язання на 108 днів, тоді як безпосередньо у формулі розрахунку пені застосовує кількість днів, яка дорівнює 129.

Всупереч наведеному позивач не надав арифметично вірного розрахунку кожної окремої позовної вимоги майнового характеру, обчисленої з урахуванням приписів законодавства та умов договору, укладеного між сторонами. Крім того, не усунув розбіжності у кількості днів прострочення заборгованості, на які ним нараховується пеня. При цьому, здійснивши коригування суми основної заборгованості та зазначивши її у розмірі 286 919,80 грн., при обчисленні інфляційного збільшення боргу застосував суму основного боргу у розмірі 286 920,00 грн., через що здійснені позивачем розрахунки містять очевидні суперечності та не можуть вважатися обґрунтованими, як того вимагають приписи ст. 162 ГПК України.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, залишаючи позовну заяву без руху, судом встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданого позову, за умови усунення яких саме у спосіб, встановлений судом, позовна заява підлягає прийняттю до розгляду, а провадження у справі за таким позовом – відкриттю в силу приписів ст. 176 Господарського процесуального кодексу України.

Так, вимога щодо того, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, є імперативним приписом статті 162 Господарського процесуального кодексу України, невиконання якого в силу ст. 174 цього кодексу має наслідком залишення позовної заяви без руху із встановлення способу усунення такого недоліку та строку на усунення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2018 у даній справі встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви. Крім того позивачу було роз’яснено, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Натомість, усунення позивачем лише частини недоліків, не може вважатись усуненням недоліків у розумінні ст.ст. 174, 176 Господарського процесуального кодексу України, оскільки такі недоліки повинні бути усунуті в повному обсязі.

Крім того, судом враховано, що ціна даного позову (у випадку відкриття провадження у справі) дає підстави визнати справу малозначною та здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, що, в свою чергу, повинно виключати будь-які сумніви у правомірності та арифметичній правильності здійснених розрахунків вимог майнового характеру.

Згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі наведених приписів процесуального законодавства, з огляду на невиконання позивачем вимог ухвали суду щодо усунення недоліків позовної заяви, відповідна заява вважається неподаною і підлягає поверненню особі, що звернулася із позовною заявою.

Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Так, з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при подані позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущеного порушення.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи заявнику.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя                                                                                 І.В. Приходько