УХВАЛА

22.04.2019Справа № 910/4883/19

Суддя Щербаков С.О., розглянувши

позовну заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015»

до 1) Київської міської ради,

2) Державного реєстратора Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) Бандури Юрія Вікторовича

про скасування рішень державного реєстратора, скасування запису про право власності та витребування майна

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» (далі - позивач) з позовом Київської міської ради (далі - відповідач 1) та Державного реєстратора Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) Бандури Юрія Вікторовича (далі - відповідач 2) в якому просить суд:

- скасувати рішення державного реєстратора Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Бандури Юрія Вікторовича про державну реєстрацію права власності на нежитлові приміщення (групи приміщень № 73. № 75. № 76) літ. «А» загальною площею 333, 9 кв. м. за адресою: м. Київ, вул. Липківського Василя Митрополита (вулиця Урицького) будинок 23; реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000. індексний номер рішення 34951847 від 26.04.2017 року;

- скасувати зареєстроване за Київською міською радою (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 36 код за ) за реєстраційним номером 000 право власності на нерухоме майно, а саме: право власності на нежитлові приміщення (групи приміщень № 73, № 75, № 76), літ. «А», що розташовані за адресою: м. Київ, вулиця Липківського Василя Митрополита (вулиця Урицького) будинок 23, загальною площею 333, 9 кв. м., номер запису про право власності: 20156434, яке закріплене за територіальною громадою міста Києва;

- витребувати у Київської міської ради на користь Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» нежитлові приміщення (групи приміщень № 73, № 75, № 76), літ. «А», що розташовані за адресою: м. Київ, вулиця Липківського Василя Митрополита (вулиця Урицького) будинок 23, загальною площею 333,9 кв. м.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 162 Господарського кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ст. 1 Закон України «Про судовий збір», збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» визначено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (672 350 грн. 00 коп.) З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн. 00 коп.).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Тобто, відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за приписом підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях (у тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом пункту 3 частини 3 статті 162 і статті 163 ГПК такий обов'язок покладається на позивача.

Таким чином, вимога Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» про витребування у Київської міської ради на користь Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» нежитлових приміщень (групи приміщень № 73, № 75, № 76), літ. «А», що розташовані за адресою: м. Київ, вулиця Липківського Василя Митрополита (вулиця Урицького) будинок 23, загальною площею 333,9 кв. м. є вимогою майнового характеру, а тому розмір судового збору повинен визначатися з урахуванням вартості спірного майна.

Проте, Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» сплачено судовий збір у розмірі 5 763, 00 грн., як за три вимоги немайнового характеру.

При цьому, у додатках до позовної заяви відсутні документи, з яких вбачається вартість спірного майна станом на дату реєстрації за Київською міською радою права власності на спірні нежитлові приміщення, для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за вимогу майнового характеру.

В той же час, суд зазначає, що чинним законодавством покладено на позивача обов'язок зі сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі відповідно до заявлених вимог, при цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, позовна заява Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.163, 164 ГПК України.

Тож, Об'єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» необхідно надати суду відомості про вартість спірного майна станом на дату (26.04.2017) реєстрації за Київською міською радою права власності на спірні нежитлові приміщення (групи приміщень № 73, № 75, № 76), літ. «А», що розташовані за адресою: м. Київ, вулиця Липківського Василя Митрополита (вулиця Урицького) будинок 23, загальною площею 333,9 кв. м., для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за вимогу майнового характеру та відповідно доплати судовий збір у встановленому законом порядку, виходячи зі розміру спірного майна, яке позивач просить витребувати суд.

Так, відповідно до ч.ч.1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Суд звертає увагу заявника на положення ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, суд зазначає, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи наведене та керуючись ч.ч. 1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» до Київської міської ради та Державного реєстратора Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) Бандури Юрія Вікторовича про скасування рішень державного реєстратора, скасування запису про право власності та витребування майна - залишити без руху.

2. Встановити Об'єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» строк протягом п'яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме надати суду документально підтверджені відомості про вартість спірного майна станом на дату (26.04.2017) реєстрації за Київською міською радою права власності на спірні нежитлові приміщення (групи приміщень № 73, № 75, № 76), літ. «А», що розташовані за адресою: м. Київ, вулиця Липківського Василя Митрополита (вулиця Урицького) будинок 23, загальною площею 333,9 кв. м., для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за вимогу майнового характеру та відповідно доплати судовий збір у встановленому законом порядку, виходячи зі розміру спірного майна, яке позивач просить витребувати суд.

3. Попередити Об'єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Добробут 2015» , що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 22.04.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.