ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2019 року м. ОдесаСправа № 923/861/18
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Будішевської Л.О.

суддів Таран С.В., Мишкіної М.А.

при секретарі судового засідання Бендерук Є.О.,

за участю представників учасників справи:

від позивача - Анісімов В.В.,

від відповідача - Лагутенко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонбекон»

на рішення господарського суду Херсонської області від 13.02.2019, ухвалене суддею Павленко Н.А., м. Херсон, повний текст складено 18.02.2019

у справі № 923/861/18

за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго»

до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонбекон»

про стягнення 301129,42грн.

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року Акціонерне товариство «Херсонобленерго» (далі АТ «Херсонобленерго») звернулось до господарського суду Херсонської області з позовом до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонбекон» (далі СТОВ «Херсонбекон») про стягнення з останнього 301129,42 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією по Акту про порушення № 131057 від 14.08.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

Відповідачем порушені умови укладеного між сторонами договору про постачання електричної енергії № 430 від 01.02.2003 та підпункту 27 пункту 10.2 Правил користування електричною енергією (далі ПКЕЕ).

Відповідачем з метою зниження обсягів споживання електричної енергії приєднано струмоприймачі поза розрахунковими засобами обліку, в результаті чого електроенергія СТОВ «Херсонбекон» споживається та не враховується електролічильником в повному обсязі.

Зазначені порушення відображені в Акті про порушення від 14.08.2017 № 131057, складеному за результатами перевірки працівниками позивача об'єкта СТОВ «Херсонбекон».

Комісією АТ «Херсонобленерго» з розгляду актів про порушення прийнято рішення, яким визначено обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ у розмірі 301129,42 грн.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що в Акті про порушення ПКЕЕ має бути зазначено, як було проведено замір проводу, інвентаризаційний номер засобу вимірювальної техніки та дату його повірки, яким було здійснено вимірювання площі поперечного перерізу проводів, використаних у схемі самовільного підключення.

Розрахунок в частині періоду розрахунку є необґрунтованим.

У відповіді на відзив, позивач зазначив наступне.

В Акті про порушення №131057 відповідно до норм чинного законодавства вказано засоби вимірювальної техніки, якими визначено поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використанні у схемі самовільного підключення, а також вказано терміни повірки означеної вимірювальної техніки, передбачені законодавством у сфері метрології.

Період, за який здійснено розрахунок по Акту про порушення №131057, відповідає формулі, визначеній в п. 2.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, а кількість днів у періоді відповідає кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення та кількості робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення.

Заперечуючи проти доводів, викладених у відповіді на відзив, відповідач зазначив, що покази свідків та покази представників позивача надають вичерпну інформацію стосовно демонтажу проводів самовільного підключення саме в день складання акту про порушення - 14.08.2017, що беззаперечно свідчить про завищення позивачем періоду розрахунку на 15 днів.

Проведення вимірів під час складання Акта про порушення ПКЕЕ спростовується тим, що в п.7 акту зазначено, що відключення не проводилось, а отже електроустановка залишалася під напругою 380Вт, що унеможливлює проведення вимірювань.

Переріз проводу у розрахунку до Акта про порушення ПКЕЕ №13057 не вимірявся та не відповідає перерізу проводу, вказаному у даному акті, а період розрахунку не відповідає даті усунення порушення - обсяг оперативно-господарської санкції розраховано неправомірно.

02.01.2019 від позивача надійшла заява, в якій останній заперечував проти вищезазначених доводів відповідача та зазначив, що враховуючи, що відповідачем було здійснено самовільне підключення струмоприймачів, приєднаних поза розрахунковим засобом обліку до мереж, що не є власністю енергопостачальника всередині ТП-743, яке належить відповідачу, задля запобігання в майбутньому порушень ПКЕЕ з боку споживача, в п.8 акту про порушення останнього зобов'язано винести трансформатори струму в камеру силового трансформатору, а саме на шпильки 0,4кВ трансформатора для закриття доступу до облікових ланцюгів, підготувати місце до опломбування.

Після проведення заходів з ліквідації виявленого порушення 29.08.2017 між сторонами на виконання вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, було складено двосторонній акт перевірки усунення порушень, зі змісту якого вбачається, що акт був складений після усунення порушень, зафіксованих 14.08.2017 в Акті про порушення №131057.

Підтверджуючим фактом усунення виявленого 14.08.2017 порушення ПКЕЕ є складений сторонами двосторонній акт перевірки усунення порушень, а не демонтаж споживачем проводів, якими здійснено самовільне підключення.

Рішенням господарського суду Херсонської області від 13.02.2019 у справі № 923/861/18 позов АТ «Херсонобленерго» задоволено повністю, стягнуто з відповідача на його користь 301129,42 грн. вартості недоврахованої електричної енергії та 4516 грн. витрат по сплаті судового збору.

Місцевий господарський суд дійшов висновку про порушення відповідачем ПКЕЕ, яке полягає у підключенні до електричних мереж, що не є власністю енергопостачальника, електропроводки поза розрахунковим приладом обліку, без порушення схеми обліку.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів, які б спростовували виявлене порушення.

Застосування позивачем оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування вартості необлікованої електричної енергії в сумі 301129,12 грн. є обґрунтованим та правомірним. Крім того, відповідачем порушено зобов'язання щодо оплати за недовраховану електроенергію згідно Договору №430 від 01.02.2003.

Не погодившись з прийнятим рішення суду, відповідач подав на нього апеляційну скаргу, яка мотивована наступним.

В пункті 7 Акту про порушення № 131057 зазначено, що відключення не проводилось, що спростовує проведення вимірів, зазначених в пункті 3 цього Акту.

Акт про порушення № 131057 не містить інформації про переріз проводу 185 кв.мм., який було взято до розрахунку.

Судом не надано належної оцінки заявам свідків щодо проводу самовільного підключення. В матеріалах справи відсутні докази того, що тип проводу самовільного підключення був алюмінієвий, а його переріз становить 240 кв.мм, як зазначено в Акті.

Розрахунок в частині перерізу проводу та періоду нарахування здійснено неправомірно.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначив про її безпідставність та необґрунтованість.

22.03.2019 від відповідача надійшло клопотання про призначення у справі судової електротехнічної експертизи, у задоволенні якого ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.04.2019 відмовлено в повному обсязі.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.04.2019 справу №923/861/18 призначено до розгляду на 25.04.2019 о 10:00 год.

В судове засідання 25.04.2019 з'явились представники учасників справи.

Представник відповідача просив апеляційну скаргу задовольнити, рішення господарського суду Херсонської області від 13.02.2019 у справі № 923/861/18 скасувати, прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволені позову АТ «Херсонобленерго» в повному обсязі.

Представник позивача заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, рішення місцевого господарського суду - змін.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги, заслухавши представників учасників справи, перевіривши застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія апеляційної інстанції зазначає наступне.

Судом встановлено, що 01.02.2003 між СТОВ "Херсонбекон» (споживач) та ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» (новим найменуванням якого є АТ «ЕК «Херсонобленерго», постачальник) укладено договір про постачання електричної енергії №430 (далі договір).

Постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 373кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору. Під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі ПКЕЕ). Постачальник зобов'язується продавати (постачати) споживачу електроенергію, як різновид товару згідно з категорією струмоприймачів споживача відповідно до ПУЕ та гарантованого рівня надійності електропостачання схем електропостачання, визначених додатком № 6 «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін». Споживач зобов'язується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 договору та режиму роботи електроустановки. (пункти 1, 2.1, 2.2.2, 2.3.2 договору в редакції додаткових угод № 1 від 14.12.2009 та № 2 від 20.01.2017).

Згідно пунктів 4.2.3, 4.2.4 договору споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 (далі Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Відповідно до пункту 7.1 договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) споживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунковим способом згідно з вимогами додатку №2 "Порядок розрахунків та графік зняття показів засобів обліку електричної енергії та подання їх до електропостачальної організації"

Відповідно до додатку № 6 до договору "Розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" в редакції додаткової угоди № 2 від 20.01.2017 (т.1, а.с.32-33) до об'єктів споживача належить сільськогосподарське підприємство (ТП-743 та ТП-719), за адресою: м. Херсон, вул. Нафтовиків, буд. 131.

Сторони узгодили, що споживач несе відповідальність за: відпайка ПЛ-6 кВ ЗАС-50 L=10 м. Від оп.№128 ПЛ-6кВ фідера "3121" ПС "Очисні споруди" до ТП -743, ТП-743 з ТМ-400 кВА, відпайка ПЛ-6 кВ ЗАС-50 L=10 м. Від оп.№119 ПЛ-6 кВ фідера "3121" ПС "Очисні споруди" до ТП-719 з ТМ-630 кВА, будівельна частина та на все електрообладнання ТП-743 та ТП-719, прилади обліку, ПЛ-0,4кВ від ТП-719 до ж/б гуртожитку, все електрообладнання та усі електромережі підприємства.

14.08.2017 під час проведення перевірки об'єкту СТОВ «Херсонбекон», розташованого за адресою: м. Херсон, вул. Нафтовиків, 131 представниками позивача за участю представника відповідача - енергетика Лагутенко В.М., було виявлено порушення п.10.2.27 ПКЕЕ, а саме: "самовільне підключення споживачем струмоприймачів, приєднаних поза розрахунковим засобом обліку до мереж що не є власністю енергопостачальника. Споживач з метою безоблікового споживання електричної енергії за допомогою алюмінієвих дротів здійснив підключення на шини перед трансформаторами струму. Дані дроти були приєднанні до рубильника з кабелями до струмоприймачів споживача. Демонтовані проводи споживач забрав та виніс у сусідній об'єкт. Опломбувати проводи можливості не надав. Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується та не оплачується в повному обсязі.»

За результатами вказаної перевірки та виявленого порушення представниками позивача було складено Акт про порушення №131057 від 14.08.2017р. (а.с.86-87 т.1).

Зазначений Акт про порушення підписаний чотирма представниками позивача, представник СТОВ «Херсонбекон» від підпису відмовився.

Відповідача повідомленням від 12.09.2017 було запрошено 07.11.2017 на засідання комісії з розгляду Акту про порушення ПКЕЕ №131057 від 14.08.2017 (а.с.88 т.1).

12.09.2017 відбулося засідання комісії ПАТ "ЕК "Херсонобленерго" з розгляду Акту про порушення №131057 від 14.08.2017.

Як вбачається з протоколу № 107 від 12.09.2017 та витягу з протоколу №107 від 12.09.2017, якими оформлено рішення засідання комісії, розрахунок по Акту про порушення ПКЕЕ №131057 від 14.08.2017 проведено згідно з п.2.9 Методики. Також, у графі «вид порушення» зазначено: порушення п.2.1.7, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Нарахування було проведено за 6 місяців, що передували дню виявлення порушення, до дня усунення порушення 29.08.2017. Величина розрахункового добового обсягу споживання електроенергії визначена виходячи з поперечної площі перерізу алюмінієвого проводу 185мм (390А), який було використано у схемі самовільного підключення.

У протоколі № 107 від 12.09.2017 вказано, що на засідання комісії з'явились представник відповідач, який не погодився із порушенням, зазначеним в Акті та з сумою нарахування.

Предметом спору є вимога АТ «ЕК «Херсонобленерго» про стягнення з СТОВ «Херсонбекон» 301129,12 грн. вартості недооблікованої електроенергії на підставі рішення АТ «ЕК «Херсонобленерго», оформленого протоколом №107 від 12.09.2017.

Задовольняючи у повному обсязі позов АТ «ЕК «Херсонобленерго», місцевий господарський суд дійшов висновку про порушення відповідачем ПКЕЕ, а також про те, що застосування позивачем до відповідача оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування вартості не облікованої електричної енергії в сумі 301129,12 грн. є обґрунтованим та правомірним.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу.

Статтею 235 ГК України передбачено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною 1, 2 ст. 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, в числі яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо. Перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Отже оперативно-господарською санкцією є рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії.

Згідно з п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше, ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно п. 4.6 Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що Акт про порушення №131057 від 14.08.2017 відповідає вимогам ПКЕЕ та Методики.

Відповідно до пункту 2.9 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 2.1 цієї глави, Методика застосовується за умови виявлення місця (точки) підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Місце (точка) підключення до електричних мереж належним чином зазначена позивачем в Акті про порушення №131057 від 14.08.2017 та позначена на схемі електропостачання відповідача.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що розрахунок обсягу та вартості цієї електричної енергії відповідає вимогам Методики, виконаний позивачем з послідовним визначенням потужності самовільного підключення, виходячи з матеріалу проводу та найменшої поперечної площі перерізу проводу використаного у схемі, допустимого тривалого струму, який може ним перетікати відповідно до положень глави 13 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), номінальної фазної напруги та косинусу кута між напругою і струмом, рівним, з часу використання самовільного підключення протягом доби, який приймається згідно з Методикою за 12 год./добу, а також за період, кількість днів в якому, обчислюється з урахуванням приписів по застосуванню формули 2.6 Методики.

Відповідно до пункту 2.9. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, а саме: підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВтгод), розраховується за формулою (2.7) Методики.

Wдоб.с.п. = Рс.п. tвик.с.п., де Рс.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулою (2.8) у разі підключення до однієї фази: Рс.п. = І Uном.фаз. соs (фі), де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ.

Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

На першому аркуші Акту про порушення № 131057 наявна схема підключення електроустановки відповідача, відповідно до якої найменша поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати, склала 185 кв.мм. алюмінієвого проводу, сила струму якого відповідно до положень глави 1.3. ПУЕ складає 390А. Інші алюмінієві проводи склали 240 кв.мм. та 300 кв.мм.

При складанні Акту про порушення №131057 від 14.08.2017 застосовувалась вимірювальна техніка: струмовимірювальні клещі інвентаризаційний №24750133 дата повірки 4 кв. 2016; - ШЦ -1 інвентиризаційний № 60815435, дата повірки 3 кв. 2017; U ном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ; cos (фі) - косинус кута між фазною напругою та струмом фаз навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cos(фі) приймається рівним 0,9; t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 12 год./добу).

Як зазначалось раніше, при розрахунку періоду за який розраховано вартість недоврахованої електричної енергії позивачем застосовано формулу 2.6 Методики: «Д пер.» = «Д пор.» + «Д усун.», де:

«Д пор.» - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, «Д пор.» визначається, виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

«Д усун.» - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. «Д усун.» має бути зазначено в Акті про порушення. У разі коли під час оформлення Акта порушень неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, «Д усун.» визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Як вбачається з матеріалів справи, остання технічна перевірка проводилась 28.11.2016, що підтверджується Актом технічної перевірки (т.1, а.с.84).

Відповідно до п.1.2 ПКЕЕ технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку ПУЕ та іншим нормативно-технічним документам.

Відповідно до формули 2.6 Методики «Д пор.» - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення не може бути більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Враховуючи обмеження з приводу того, що кількість робочих днів споживача не може бути більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення, позивач при розрахунку періоду за який нараховується вартість не облікованої електричної енергії, враховуючи, що остання технічна перевірка була більше ніж за шість місяців до дня виявлення порушення (технічна перевірка була 28.11.2016, а порушення ПКЕЕ виявлено 14.08.2017) в якості «Д пор». використав період у шість місяців, що передували дню виявлення порушення з 14.02.2017 по 14.08.2017.

Крім того, відповідно до формули 2.6 Методики для визначення «Д пер.» до «Д пор.» додано кількість днів «Д усун.» яка визначається, як кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення.

Відповідно до п.8 Акту про порушення №131057 від 14.08.2017 за виявлене порушення зобов'язано винести трансформатори струму в камеру силового трансформатору, а саме на шпильки 0,4кВ трансформатора, закрити доступу до обліковим ланцюгам, підготувати місце до опломбування.

Після виконання вимог, зазначених в п.8 Акта про порушення №131057 та усуненні порушень вказаних в Акті, 29.08.2017 між сторонами складено двосторонній Акт перевірки усунення порушення (т.1, а.с.85), з урахуванням чого, 29.08.2017 є саме датою усунення порушення.

Таким чином, «Д усун.» складається з кількості днів від дня виявлення порушення - 14.08.2017 до 29.08.2017 - дня усунення порушення і складання акта перевірки усунення порушення.

Вищевикладене спростовує доводи скаржника про те, що позивачем при розрахунку розміру не облікованої електричної енергії застосовано невірний період розрахунку.

Враховуючи порушення відповідачем ПКЕЕ, яке полягає у підключенні до електричних мереж, що не є власністю енергопостачальника, електропроводки поза розрахунковим приладом обліку, без порушення схеми обліку, не надання ним належних та допустимих доказів, які б спростовували виявлене порушення, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що застосування АТ «Херсонобленерго» оперативно-господарської санкції у вигляді нарахування вартості не облікованої електричної енергії в сумі 301129,12грн. є обґрунтованим та правомірним.

Щодо посилання відповідача на висновок спеціаліста громадської організації "Енергетика і Закон"(вих. № 09/11-18-7-2 від 09.11.2018), колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 71 ГПК України спеціалістом є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками, необхідними для застосування технічних засобів, і призначена судом для надання консультацій та технічної допомоги під час вчинення процесуальних дій, пов'язаних із застосуванням таких технічних засобів (фотографування, складання схем, планів, креслень, відбору зразків для проведення експертизи тощо).

Допомога та консультації спеціаліста не замінюють висновок експерта.

Під час дослідження доказів суд може скористатися усними консультаціями або письмовими роз'ясненнями (висновками) спеціалістів. Спеціалісту можуть бути поставлені питання по суті наданих усних консультацій чи письмових роз'яснень. Першою ставить питання особа, за клопотанням якої залучено спеціаліста, та її представник, а потім інші учасники справи. Якщо спеціаліста залучено за клопотанням обох сторін або за ініціативою суду, першим ставить питання спеціалістові позивач і (або) його представник. Суд має право з'ясовувати суть відповіді спеціаліста на питання учасників справи, а також ставити питання спеціалісту після закінчення його опитування учасниками справи. Викладені письмово і підписані спеціалістом роз'яснення приєднуються до матеріалів справи. (ст. 215 ГПК України).

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи судом не призначався спеціаліст громадської організації "Енергетика і Закон" для надання будь-ких консультацій чи письмових роз'яснень з приводу дослідження доказів у даній справі.

Доводи скаржника щодо не дослідження судом показів свідків також не приймаються до уваги, оскільки відповідно до ст. 87 ГПК України на підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах.

В даному випадку, підтвердженням факту самовільного підключення алюмінієвим проводом перерізом 240 кв.мм. є саме Акт про порушення №131057 від 14.08.2017.

Зазначений Акт підписано чотирма уповноваженими представниками АТ «Херсонобленерго», отже він є дійсним та допустимим доказом порушення СТОВ «Херсонбекон» ПКЕЕ. Відповідач не скористався своїм правом викласти в Акті зауваження щодо виявленого порушення.

Рішення господарського суду Херсонської області від 13.02.2019 у справі № 923/861/18 ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають суттєве значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права України, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновку суду та не можуть бути підставою для його скасування або зміни.

Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги відповідно до вимог статті 129 ГПК України покладаються на скаржника

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236, 240, 269, 270, 275, 276, 281, 282, 283

ГПК України, Південно-західний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

Рішення господарського суду Херсонської області від 13.02.2019 у справі № 923/861/18 залишити без змін.

Апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонбекон» залишити без задоволення.

Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Херсонбекон».

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку у строк, який обчислюється відповідно до статті 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 26.04.2019.

Головуючий суддя Л.О. Будішевська

Суддя С.В. Таран

Суддя М.А. Мишкіна