ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.04.2019 Справа № 917/587/19

Суддя Кльопов І.Г. , розглянувши матеріали

за позовною заявою Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури в інтересах держави, проспект Свободи, 4-а, м.Кременчук, Полтавська область,39601

до Новознам"янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, вул.Великий Шлях, 151-А, с.Нова Знам"янка, Кременчуцький р-н., Полтавська область,36039

Селянського (Фермерського) господарства "Перлина", вул.Корольова,12, с.Вільна Терешківка, Кременчуцький р-н., Полтавська область, 39705

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсними договори оренди землі, скасування запису про Державну реєстрацію права оренди земельних ділянок, зобов"язання повернути земельні ділянки.

встановив:

Перший заступник керівника Кременчуцької місцевої прокуратури звернувся в інтересах держави до господарського суду Полтавської області з позовом до Новознам"янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області та Селянського (Фермерського) господарства "Перлина" про:

1. Визнати незаконним та скасувати рішення 38 сесії 6 скликання Новознам"янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області від 12.06.2015, яким затверджено технічні документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі та передано їх в оренду на 7 років для ведення фермерського господарства СФГ "Перлина" в межах населених пунктів Новознам"янської сільської ради.

2. Визнати недійсним укладений 15.07.2015 між Новознам"янською сільською радою та Селянським (Фермерським) господарством "Перлина" договір оренди земельної ділянки, що розташована на території Новознам"янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, кадастровий номер: :01:002:0163, площею 14,8818 га рілля, договір зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23.02.2016, номер запису про інше речове право - 13450253;

3. Визнати недійсним укладений 15.07.2015 між Новознам"янською сільською радою та Селянським (Фермерським) господарством "Перлина" договір оренди земельної ділянки, що розташована на території Новознам"янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, кадастровий номер: :01:007:0126, площею 9,9480 га рілля, договір зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 02.03.2016, номер запису про інше речове право - 13450253;

4. Визнати недійсним укладений 15.07.2015 між Новознам"янською сільською радою та Селянським (Фермерським) господарством "Перлина" договір оренди земельної ділянки, що розташована на території Новознам"янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, кадастровий номер: :01:007:0127, площею 11,1743 га рілля, договір зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 29.02.2016, номер запису про інше речове право - 13530031;

5. Визнати недійсним укладений 15.07.2015 між Новознам"янською сільською радою та Селянським (Фермерським) господарством "Перлина" договір оренди земельної ділянки, що розташована на території Новознам"янської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, кадастровий номер: :01:004:0179, площею 9,8806га рілля, договір зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 22.02.2016, номер запису про інше речове право - 13429848.

6. Скасувати запис про Державну реєстрацію права оренди земельних ділянок під номером 13450253.

7. Скасувати запис про Державну реєстрацію права оренди земельних ділянок під номером 13450253.

8. Скасувати запис про Державну реєстрацію права оренди земельних ділянок під номером 13530031.

9. Скасувати запис про Державну реєстрацію права оренди земельних ділянок під номером 13429848.

10. Зобов"язати Селянське (Фермерське ) господарство "Перлина" повернути у розпорядження Новознам"янської об"єднаної територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області земельну ділянку з кадастровим номером: :01:002:0163.

11. Зобов"язати Селянське (Фермерське ) господарство "Перлина" повернути у розпорядження Новознам"янської об"єднаної територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області земельну ділянку з кадастровим номером: :01:007:0126.

12. Зобов"язати Селянське (Фермерське ) господарство "Перлина" повернути у розпорядження Новознам"янської об"єднаної територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області земельну ділянку з кадастровим номером: :01:007:0127

13. Зобов"язати Селянське (Фермерське ) господарство "Перлина" повернути у розпорядження Новознам"янської об"єднаної територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області земельну ділянку з кадастровим номером: :01:004:0179

Загальна площа земельних ділянок 45,8847 га, вартістю 1 676 823,93грн.

Згідно з п. 2 ч.1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (із змінами та доповненнями).

Пунктом 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору встановлено пунктом 2 статті 4 вказаного Закону, зокрема, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 4 вказаного Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921,00грн.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Господарським судам слід враховувати, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях (у тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру ( п. 2.2.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України “Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України” №7 від 21.02.2013 року (зі змінами і доповненнями).

Отже, позивачем, ставиться 13 вимог, з них 4 вимоги майнового характеру та 9 вимог немайнового характеру.

Прокуратурою в якості доказу сплати судового збору до позовної заяви додано платіжне доручення №450 від 02.04.2019 про сплату лише 30915,36грн. судового збору.

Згідно вказаного розрахунку суми судових витрат, які прокурор поніс у зв'язку із розглядом справи, судовий збір у розмірі 25 152,35грн. сплачено за вимогами про зобов"язання повернути земельну ділянку у співвідношенні 1,5% від загальної вартості землі 1 676 823,93грн. та 5763,00грн. тільки за три вимоги немайнового характеру.

Отже, за подання даного позову до суду має бути сплачено судовий збір ще за 6 вимог немайнового характеру, а саме 11526,00грн. (1921*6).

Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу встановлено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

У даній справі, прокурор, звертаючись з позовом в інтересах держави

Згідно з частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Пункт 3 частини 1 ст. 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

У відповідності до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз частини 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, Верховний Суд у постанові від 06.02.2019 у справі № 927/246/18 зазначив, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

У частині 4 статті 23 Закону "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

При цьому прокурор в обґрунтування підстав для звернення з даним позовом вказує, що у Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру відсутні повноваження щодо звернення до суду з позовом цієї категорії.

Водночас, згідно з Положенням про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15, Держгеокадастр є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Основними завданнями Держгеокадастру є: реалізація державної політики у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль): за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: проведенням землеустрою, виконанням заходів, передбачених проектами землеустрою, зокрема за дотриманням власниками та користувачами земельних ділянок вимог, визначених у проектах землеустрою; дотриманням порядку визначення та відшкодування втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва.

Посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, в межах своїх повноважень мають право: звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився.

Держгеокадастр здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Держгеокадастр в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України та наказів Мінагрополітики видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Держгеокадастр є юридичною особою публічного права, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, рахунки в органах Казначейства.

При цьому повноваження щодо розпорядження спірними земельними ділянками, які належать до категорії земель сільськогосподарського призначення державної форми власності, належать до компетенції центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальних органів, у цьому випадку до повноважень Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області.

Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю щодо здійснення захисту прав та охоронюваних законом інтересів держави у судовому порядку.

Прокурором не враховано того, що положення нормативно - правових актів не можуть визначати конкретні предмети і підстави позовів, з якими уповноважений орган має право звернутися до суду, оскільки зазначене було б неправомірним обмеженням повноважень такого органу у визначенні способу захисту та забезпеченні здійснення судового захисту інтересів держави.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, що відповідно до частини 4 статті 236 ГПК України мають враховуватись судами при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Матеріали позовної заяви не містять відомостей стосовно того, які саме обставини перешкоджають захисту інтересів держави безпосередньо Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру. Зокрема, не зазначено в чому саме полягає неможливість Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, у разі виявлення порушення, звернутися до суду з відповідним позовом.

Відповідно до п.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст. ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Надати строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом: надання письмового обґрунтування правових підстав пред'явлення даного позову Заступником керівника Кременчуцької місцевої прокуратури (з урахуванням правових позицій Верховного Суду) та зазначенням об'єктивних причин, які перешкоджають пред'явленню Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру даного позову, надати докази сплати судового збору у повному розмірі.

4. Роз'яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася з такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://pl.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кльопов І.Г.