ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД Закарпатської області
УХвала

про залишення позовної заяви без руху

"19" квітня 2019 р. м. Ужгород Справа № 907/212/19

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф., перевіривши дотримання вимог ст. ст. 162, 164, 172 ГПК України у справі

за позовною заявою Міжнародної благодійної організації «Екологія-Право-Людина», м. Львів до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, м. Ужгород про скасування наказів та визнання недійсними договорів оренди землі, -

в с т а н о в и в:

Міжнародна благодійна організація «Екологія-Право-Людина», м. Львів Звернулась до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, м. Ужгород про визнання протиправними дії Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області із прийняття наказів про затвердження проекту землеустрою та передачу в оренду земельної ділянки зі зміною цільового призначення з метою будівництва ВЕС потужністю 120 МВт, зокрема: 19 наказів від 18.01.2018 р. (№ 91-сг, № 92-сг, № 93-сг, № 94-сг, № 95-сг, № 96-сг, № 97-сг, № 98-сг, № 99-сг, № 100-сг, № 101-сг, № 102-сг, № 103-сг, № 104-сг, № 105-сг, № 106-сг, № 107-сг, № 108-сг, № 109-сг); один наказ від 17.07.2018 р. (№ 1297-сг); три накази від 23.07.2018р. (№ 1365-сг, № 1363-сг, № 1364-сг); 16 наказів від 20.12.2017 року (№ 3621-сг, № 3622-сг, № 3624-сг, № 3625-сг, № 3626-сг, № 3627-сг, № 3628-сг, № 3629-сг, 3630-сг, 3631-сг, № 3632-сг, № 3633-сг, № 3634-сг, № 3635-сг, № 3636-сг № 3637-сг) та скасувати накази про затвердження проекту землеустрою та передачу в оренду земельної ділянки зі зміною цільового призначення для будівництва ВЕС потужністю 120 МВт, а саме 19 наказів від 18.01.2018 р. (№ 91-сг, № 92-сг, № 93-сг, № 94-сг, № 95-сг, № 96-сг, № 97-сг, № 98-сг, № 99-сг, № 100-сг, № 101-сг, № 102-сг, № 103-сг, № 104-сг, № 105-сг, № 106-сг, № 107-сг, № 108-сг, № 109-сг); один наказ від 17.07.2018 р. (№ 1297-сг); три накази від 23.07.2018р. (№ 1365-сг, № 1363-сг, № 1364-сг); 16 наказів від 20.12.2017 року (№ 3621-сг, № 3622-сг, № 3624-сг, № 3625-сг, № 3626-сг, № 3627-сг, № 3628-сг, № 3629-сг, 3630-сг; - визнання недійсними договори оренди укладені відповідно до оскаржуваних наказів, а саме, угоду від 17.07.2017 року №15/57-17, 16 договорів оренди землі від 26.12.2017 року № 32/57-17 по 47/57-17, 19 договорів оренди землі від 31.01.2018 року № 2/57-18 ДО по 20/57-18 ДО, 4 договори оренди землі від 24.07.2018 року №45/57-18 ДО - 45/57-18 ДО загальною площею 30, 6279 га., посилаючись на порушення процедури з оцінки впливу на довкілля, що призвело до прийняття незаконного рішення та укладенні недійсних договорів оренди землі, керуючись ст.ст. 161-163 Господарсько процесуальним кодексом України, Господарський кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

12.04.2019 Міжнародною благодійною організацією «Екологія-Право-Людина» подана позовна заява.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, передбачено справляння судового збору.

За змістом пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах: майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (від 1762, 00 грн. до 616 700,00 грн.).

Оскільки позивачем у позовній заяві заявлено тридцять дев'ять вимог немайнового характеру щодо скасування наказів та сорок вимог немайнового характеру щодо визнання недійсними договорів оренди, необхідно провести оплату судового збору у загальному розмірі 151759,00грн. та усунути вказаний недолік.

Натомість, заявником до суду не представлено доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Заявником подано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви. Подане клопотання мотивовано тим, що спір подається в інтересах громадянського суспільства, оскільки припинення порушення природоохоронного законодавства, допущеного під час прийняття оскаржуваних наказів Держгеокадастру відповідача та керуючись законом України «Про судовий збір», що сприяє захисту соціальних прав, які включають право на безпечне для життя та здоров'я довкілля в частині, а відтак, просить суд звільнити ЕПЛ від сплати судового збору. Відповідно до Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» довкілля України е національним надбанням і охороняється та зберігається для теперішніх і майбутніх поколінь, у зв'язку з чим, згідно з частиною п'ятою ст. 9 Конвенції про доступ до інформації, участь громадськості в процесі прийняття рішень та доступ до правосуддя з питань, що стосуються довкілля, кожна сторона повинна послаблювати фінансові перешкоди доступу до правосуддя у справах щодо охорони довкілля.

Розглянувши зазначене клопотання, суд дійшов до висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 8 Закону України Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Жодних первинних доказів, які б вказували на скрутний фінансовий стан благодійної організації матеріали позовної заяви не містять.

Згідно з пунктом 3.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" у розгляді питань, пов'язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Отже, враховуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, за відсутністю подання належних доказів на підтвердження скрутного майнового стану та того факту, що майновий стан позивача дійсно перешкоджає сплаті судового збору, суд дійшов до висновку про необґрунтованість зазначеного клопотання, оскільки самі лише посилання без доказів на підтвердження вказаних обставин, не вказують на відсутність можливості сплатити судовий збір за розгляд поданої позовної заяви.

З наведених підстав суд відмовляє у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з ч. 10 ст. 11 ГПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Частиною першою статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Окрім того, частиною 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви, підписаною представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до частини другої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Положеннями частини 4 цієї ж статті зазначено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 Розділу XV (Перехідні положення) Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Частиною 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини 1, 2 статті 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник; при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Відтак, враховуючи, що позовна заява у справі № 907/212/19 подана до суду 12.04.2019 та не є малозначною в розумінні чинного законодавства, представником у даній справі може бути виключно адвокат.

Відповідно до частини 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За вимогами частини 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Як вбачається з поданих матеріалів, позовну заяву підписано представником МБО «Екологія-Право-Людина» адвокатом Шутяк Софією Михайлівною., яка на підтвердження своїх повноважень на представництво додала лише довіреність №695 від 21.06.2018. При цьому, зі змісту вказаної довіреності вбачається, що повноваження з представництва позивачем надано саме адвокату - Шутяк С.Ф., якою не подано доказів набуття нею статусу адвоката (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката України).

Враховуючи вищевикладене, у матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують повноваження представника позивача як адвоката, що порушує приписи частини 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Також, суд зауважує, що ст. 50 Господарського процесуального кодексу України не передбачено можливості залучення до участі у справі третіх осіб без відповідного мотивованого клопотання.

При цьому, у позовній заяві визначено третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, проте подані матеріали не містять клопотання до залучення вказаних осіб до участі у справі та мотиви і підстави для такого залучення.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Міжнародної благодійної організації «Екологія-Право-Людина», м. Львів залишити без руху.

Встановити заявнику строк на усунення недоліків заяви - десять днів з дня вручення даної ухвали.

Встановити спосіб усунення недоліків заяви:

- шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 151759,00 грн.;

- копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката України Шутяк С.Ф.;

- відповідне вмотивоване клопотання про залучення третіх осіб у справі.

Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала підписана 22.04.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Ремецькі О.Ф.