ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про призначення судової експертизи

"15" квітня 2019 р. Справа№ 911/574/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Коробенка Г.П.

Тищенко А.І.

при секретарі Майданевич Г.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Лозицька О.Л. за довіреністю від 02.04.2019;

від відповідача 1: Левчук В.В. за довіреністю від 17.01.2019;

від відповідача 2: Ремез О.Ю. за довіреністю від 03.01.2019;

від третьої особи: не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Добробуд+"

на рішення Господарського суду Київської області від 21.11.2018 (повний текст рішення складено 14.12.2018) та додаткове рішення Господарського суду Київської області від 03.12.2018 (повний текст додаткового рішення складено 14.12.2018)

у справі №911/574/18 (головуючий суддя Христенко О.О., судді Янюк О.С., Бабкіна В.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Добробуд+"

до 1. Ворзельської селищної ради

2. Головного управління Держгеокадастру у Київській області

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кленовий"

про визнання незаконними та скасування рішень, зобов'язання вчинити дії, визнання укладеним договору оренди земельної ділянки,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 21 листопада 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Додатковим рішенням Господарського суду Київської області від 03 грудня 2018 року судові витрати ТОВ "Добробуд+" у вигляді судового збору та витрат на правничу допомогу покладено на позивача - ТОВ "Добробуд+".

Не погоджуючись з прийнятими рішенням суду та додатковим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Добробуд+" звернулось з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати оскаржувані рішення та додаткове рішення, постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, а також здійснити розподіл судових витрат позивача.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21 січня 2019 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 25 лютого 2019 року.

14.02.2019 від відповідача 1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому він заперечує проти її задоволення та просить залишити оскаржувані рішення без змін.

25.02.2019 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25 лютого 2019 року відкладено розгляд справи на 18.03.2019.

Згідно ст. 216 ГПК України у судовому засіданні оголошувалась перерва з 18.03.2019 по 15.04.2019.

15.04.2019 від позивача надійшло клопотання про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи, яке мотивоване тим, що технічна документація на земельну ділянку розроблена з порушенням законодавства, що призводить до порушення прав позивача, як власника нерухомості, розташованої на цій земельній ділянці, і єдиним способом встановити обставини накладення суміжних земельних ділянок є проведення експертизи.

Представник позивача (апелянта) у судовому засіданні підтримав клопотання про призначення судової експертизи і пояснив, що має місце факт накладання меж новоутворених земельних ділянок, що порушує його право на автоматичне набуття права користування земельною ділянкою, яка знаходиться під належним йому нерухомим майном, дана обставина є суттєвою для правильного вирішення спору та очевидною і вбачається з наданих ним суду першої інстанції доказів, які суд залишив поза увагою. Тому для належного захисту своїх прав він вважає необхідним проведення експертизи для підтвердження даного факту.

Представники відповідачів у судовому засіданні заперечили проти клопотання позивача.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши обставини справи, розглянувши заявлене клопотання про призначення судової експертизи, апеляційний господарський суд виходить з наступного.

У травні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Добробуд+" звернулось у Господарський суд Київської області з позовом до Ворзельської селищної ради та Головного управління Держгеокадастру у Київській області та просило суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення Ворзельської селищної ради від 17.08.2017 № 367-28-VII "Про розгляд клопотання ТОВ "Добробуд+";

- визнати незаконним та скасувати рішення Ворзельської селищної ради від 17.08.2017 № 366-28-VII "Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки, яка перебуває в комунальній власності територіальної громади в селищі Ворзель, вул. Кленова, 11-б"

- визнати незаконним та скасувати рішення Ворзельської селищної ради від 21.12.2017 № 428-33-VII "Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки комунальної власності в селищі Ворзель, вул. Кленова, 11-б";

- визнати незаконним та скасувати рішення Ворзельської селищної ради від 25.01.2018 № 445-34-VII "Про розгляд клопотання ТОВ "Добробуд+" про передачу земельної ділянки без складання документації із землеустрою";

- зобов'язати Головне управління Держгеокадастру у Київській області скасувати реєстрацію у Державному земельному кадастрі земельних ділянок з кадастровими номерами :01:054:0082 та :01:054:083, які утворились у результаті поділу земельної ділянки з кадастровим номером :01:054:0077;

- зобов'язати Головне управління Держгеокадастру у Київській області поновити у Державному земельному кадастрі запис про земельну ділянку кадастровий номер :01:054:0077 та Поземельну книгу по вказаній земельній ділянці;

- визнати укладеним договір оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:054:0077 площею 3,0 га між Ворзельською селищною радою та ТОВ "Добробуд+" на умовах зазначених в прохальній частині позовної заяви.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачу належить право користування спірною земельною ділянкою кадастровий номер :01:054:0077 площею 3,0 га, яка, незважаючи на подання клопотання позивачем про надання її у користування (оформлення такого права), була поділена відповідачем 1 на дві новоутворені земельні ділянки (без отримання погодження про такий поділ з позивачем).

Наразі існують дві окремі земельні ділянки з кадастровими номерами :01:054:0082 та :01:054:0083, які утворились у результаті поділу спірної земельної ділянки з кадастром номером :01:054:0077.

Позивач подав позов про захист своїх прав щодо користування всією площею спірної земельної ділянки, кадастровий номер :01:054:0077, площею 3,0 га, яка існувала до поділу, та права на яку має позивач, як він зазначив у позові, в силу закону та правомірних очікувань.

При цьому позивач посилався на те, що він є власником дошкільного закладу, об'єднаного з основною школою та котельнею, що підтверджується довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 22.08.2016 та від 21.03.2018. Адреса дошкільного закладу, об'єднаного з основною школою та котельнею: смт.Ворзель, вул. Кленова (Леніна), 11б/2, розташоване на земельній ділянці площею 3,0 га, кадастровий номер :01:054:0077.

Також позивач був власником майнових прав на квартири та нежитлові приміщення, що знаходяться у багатоквартирному будинку номер 2 першої черги будівництва в селищі Ворзель по вул. Леніна, 11-б, за договорами купівлі-продажу майнових прав від 29.12.2015.

У подальшому відповідачем 1, спірними рішеннями, було затверджено технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку, яка перебуває в комунальній власності Ворзельської селищної ради, що розташована в селищі Ворзель по вул. Кленова, 11-б, на дві окремі земельні ділянки, що утворились у результаті поділу: площею 1,2794 га - кадастровий номер :01:054:0082 по вул. Кленова, 11-б, та площею 1,7206 га з кадастровим номером :01:054:0083.

Однак, за доводами позивача, він є користувачем земельної ділянки кадастровий номер :001:054:0077 в силу закону, тому поділ такої земельної ділянки не міг відбутися буз погодження з позивачем.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції прийшов до висновку, що спірні рішення відповідача 1 прийняті у межах компетенції відповідача 1 та у межах законодавства, яке діяло на момент прийняття оскаржуваних рішень. Позивач не довів належними та допустимим доказами порушення у зв'язку з прийнятими оскаржуваними рішеннями відповідачем 1 прав та охоронюваних законом інтересів позивача, оскільки у позивача на момент звернення до відповідача 1 з клопотанням про отримання земельної ділянки у користування були відсутні права на земельну ділянку кадастровий номер :01:054:0077 площею 3,0 га, та позивач не був позбавлений права в загальному порядку, встановленому нормами ЗК України, отримати в користування земельну ділянку під об'єктами нерухомості, які належать позивачу, та для здійснення будівництва.

В обґрунтування клопотання про призначення у даній справі судової земельно-технічної експертизи позивач посилається на те, що спірними рішеннями відповідача 1 була замовлена та затверджена технічна документація на земельну ділянку, на якій розташоване належне позивачу на праві власності законно побудоване нерухоме майно, без згоди позивача. При виготовленні технічної документації її межі не узгоджувалися ані з власником розташованого за земельній ділянці майна, ані із суміжними землекористувачами, затверджена технічна документація не відповідає вимогам законодавства та порушує права позивача, як власника нерухомості, оскільки містить накладення із суміжною земельною ділянкою.

У відповідності до пункту 4 частини 3 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України" ) і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Згідно з ч.1 ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Згідно із положеннями статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмету доказування, тобто, у разі, коли висновок експерта не можуть змінити інші засоби доказування.

Положеннями ст. 267 ГПК України суду апеляційної інстанції надано право, за клопотанням учасників процесу, вирішувати питання про призначення експертизи.

Північний апеляційний господарський суд, заслухавши пояснення учасників апеляційного провадження, дослідивши обставини справи в їх сукупності та з огляду на те, що предметом доказування у даній справі є факт порушення права позивача, як землекористувача та власника нерухомого майна, а у спорі існують суперечності щодо встановлення меж земельних ділянок та накладення різних земельних ділянок, для розв'язання яких потрібні спеціальні знання, вважає за можливе задовольнити клопотання позивача про призначення експертизи.

Відповідно до частини 3 статті 99 ГПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Згідно пункту 1.6. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5) (далі - Інструкція) експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування згідно з Переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, наведеним у додатку 1 до цієї Інструкції.

У клопотанні про призначення судової експертизи позивач просить доручити її проведення Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, що відповідає регіональним зонам обслуговування, згідно вказаної Інструкції.

Частинами 4, 5 ст. 99 ГПК України встановлено, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз'яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов'язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Апеляційний господарський суд погоджується із питаннями, які запропоновані позивачем у клопотанні про призначення судової експертизи.

Витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона, а у разі призначення господарським судом судової експертизи з власної ініціативи - сторона, визначена в ухвалі господарського суду про призначення експертизи.

Оскільки позивач посилається на необхідність проведення експертизи, суд покладає обов'язок по оплаті витрат на проведення судової експертизи на позивача - ТОВ "Добробуд+".

Згідно зі ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Зупинення провадження у справі, на відміну від відкладення розгляду справи, здійснюється без зазначення строку, до усунення обставин, які зумовили зупинення провадження у справі, тобто закінчення строку визначається вказівкою на подію. Крім того, перелік підстав відкладення розгляду справи не є вичерпним, а зупинити провадження у справі господарський суд може лише з підстав, установлених законом.

За наявності викладених у ч.1 ст. 228 ГПК України обставин суд вправі зупинити провадження у справі. Водночас якщо зазначені процесуальні дії можливо виконати в межах строків для розгляду справи, встановлених ст. 273 ГПК України, суд не позбавлений права, не зупиняючи провадження у справі, відкласти розгляд справи на підставі.

У зв'язку із призначенням у справі судової експертизи матеріали справи підлягають направленню до експертної установи, а відсутність матеріалів справи у суді унеможливлює подальший розгляд справи, тому провадження у справі підлягає зупиненню до отримання висновків судової експертизи.

Керуючись ст.ст. 42, 98, 99, 228, 234, 267 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Добробуд+" про призначення судової експертизи.

2. Призначити у справі судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

- чи відповідає розроблена технічна документація на земельні ділянки з кадастровими номерами :01:054:0082 і :01:054:0083 вимогам нормативних та технічних документів з питань землеустрою та землекористування? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?

- чи має місце порушення землекористування, зокрема, порушення меж та накладення земельних ділянок з кадастровими номерами :01:054:0082 і :01:054:0083?

- чи відповідає фактичне розташування будівель, споруд відносно меж земельної ділянки з кадастровим номером :01:054:0082 правовстановлювальним документам та технічній документації на земельну ділянку? Якщо ні, то в чому полягають невідповідності?

3. Проведення експертизи у встановлений законом строк доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою: 03680, м. Київ, вул.Смоленська,6.

4. Надати в розпорядження експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України матеріали справи №911/574/18.

5. Попередити експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про кримінальну відповідальність, відповідно до ст. 14 Закону України "Про судову експертизу", за дачу завідомо неправдивого висновку експерта, встановлену ст. 384 Кримінального кодексу України, а також за відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків - ст. 385 Кримінального кодексу України.

6. Зобов'язати сторони надати оригінали всіх, необхідних для проведення експертизи, документів.

7. Оплату витрат по проведенню судової експертизи покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Добробуд+".

8. У зв'язку з призначенням судової експертизи зупинити апеляційне провадження у справі до отримання висновку експерта.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому главою 2 розділу IV Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений 16.04.2019.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді Г.П. Коробенко

А.І. Тищенко