ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

17.04.2019

Справа № 910/4585/19

Суддя Бондаренко Г.П., розглянувши

Позовну заяву Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України

До Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів м. Києва "Київавтошляхміст"

Про стягнення 68 000,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Київське обласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України (далі – позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів міста Києва (далі – відповідач) про стягнення пені.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач просить стягнути з відповідача 68 000, 00 грн пені за прострочення сплати штрафу за рішенням № 34 від 29.08.2017 адміністративної колегії Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України у справі № 11/12-р-02-05-17 «Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу». Крім того, просить покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі – ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 1 статті 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

На підтвердження направлення відповідачу копії позовної заяви (№ 60-02/1628 від 21.03.2019) ) та доданих до неї документів заявником додано опис вкладення у цінний лист від 04.04.2019 з якого вбачається, що відповідачу було направлено «Копію позовної заяви Відділення від 21.03.2019 № 60-02/1628 з додатками», проте в описі жодним чином не ідентифіковано, які саме додатки були направлені відповідачу, що унеможливлює суд установити факт виконання обов’язку заявником, передбаченого п. 1 ч. 1 статті 164 ГПК України. Інших доказів, які б свідчили про скерування доданих до позовної заяви додатків на адресу відповідача позивачем не надано.

Крім того, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921 грн. 00 коп.

З огляду на положення Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання позивачем до господарського суду міста Києва вказаної позовної заяви становить 1 921 грн.

В матеріалах позовної заяви міститься платіжне доручення № 83 від 01.04.2019 на суму 1 921, 00 грн.

Однак, позивачем долучено до позовної заяви платіжне 83 від 01.04.2019 на суму 1 921, 00 грн, яке не може бути належним доказом сплати судового збору з огляду на наступне.

У законодавстві не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами Закону України від 05 квітня 2001 року «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Пунктом 3.1 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004р. №22 визначено, що платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Додатками 2, 8 зазначеної інструкції визначено, що для заповнення реквізиту №40 платіжного доручення (М.П.) ставиться відбиток печатки платника, зразок якої заявлений банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки, для - реквізиту №41 (підписи платника) ставляться підписи (підпис) відповідальних осіб платника, які повноважені розпоряджатися рахунком і зразки підписів яких заявлені банку платника в картці зі зразками підписів та відбитка печатки, для - реквізиту №51 (дата виконання) зазначаються число, місяць та рік списання коштів з рахунку платника цифрами у форматі ДД/ММ/РРРР або число зазначається цифрами ДД, місяць - словами, рік - цифрами РРРР, які засвідчуються підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку.

Також, відповідно до інформаційного листа Державної судової адміністрації від 10 листопада 2011 року № 12-6621/11 щодо застосування Закону України «Про судовий збір», документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв'язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчинюється відповідна дія, додається оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи такого змісту: «Зараховано в дохід бюджету _ грн. (дата)». Цей напис скріплюється першим і другим підписами посадових осіб, відбитком печатки кредитної установи з відміткою дати виконання платіжного доручення.

Надане суду платіжне доручення про сплату судового збору не відповідає зазначеним вимогам законодавства, оскільки платіжне доручення не підписане уповноваженою посадовою особою як банку, так і платника, і не скріплене печаткою установи банку.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 13.11.2018 у справі № 761/29994/16-ц.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 5 (п’ять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання доказів направлення відповідачу позовної заяви з конкретизованими додатками;

- подання платіжного доручення про сплату судового збору, яке відповідає вимогам законодавства щодо його оформлення.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 17.04.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                          Г.П. Бондаренко