ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"24" квітня 2019 р. м. Київ Справа № 911/1039/19

Суддя Конюх О.В., розглянувши позовні матеріали

за позовом керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області (08131, Київська обл., Києво-Святошинський район, с. Софіївська Борщагівка, вул. Соборна, буд. 67, код 02909996) в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області (03115, м. Київ, вул. Серпова, 3/14, код 39817550)

до відповідачів: 1) комунального підприємства «Реєстрація бізнесу» Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області (42140, Сумська обл., Недригайлівський район, село Коровинці, вулиця Київська, будинок 41, код 42022037)

2) фермерського господарства «Мрія» (08681, Київська обл., Васильківський район, село Рославичі, код 20625723)

про скасування рішень про державну реєстрацію права

ВСТАНОВИВ:

керівник Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області, звернувся до господарського суду Київської області, з позовом від 18.04.2019 № 6309 вих-19 в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області до комунального підприємства «Реєстрація бізнесу» Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області та фермерського господарства «Мрія», в якому просить суд:

- скасувати рішення комунального підприємства «Реєстрація бізнесу» Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області про державну реєстрацію права постійного користування земельною ділянкою площею 8,75 га з кадастровим номером :02:012:0168 за фермерським господарством «Мрія» (код 20625723) індексний номер 43650143 від 24.10.2018;

- скасувати рішення комунального підприємства «Реєстрація бізнесу» Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області про державну реєстрацію права постійного користування земельною ділянкою площею 21,609 га з кадастровим номером :02:008:0007 за фермерським господарством «Мрія» (код 20625723) індексний номер 43651147 від 24.10.2018;

- стягнути з відповідачів на користь прокуратури Київської області судовий збір.

Подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Прокурор на підтвердження факту повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Київській області про намір звернення до суду з даним позовом, надав повідомлення від 18.04.2019 № 6308 вих-19.

Однак, матеріали справи не містять доказів виконання прокурором приписів ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», а саме попереднього, до звернення до суду, повідомлення про намір звернення до суду з позовом в інтересах відповідного суб'єкта владних повноважень.

Крім того, суд зазначає, що аналіз частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, Верховний Суд у постанові від 06.02.2019 у справі № 927/246/18 зазначив, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

У ч. 4 ст. 23 Закону «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

При цьому суд зауважує, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків тощо).

Позовна заява від 18.04.2019 № 6309 вих-19 та додані до неї матеріали не містять відомостей стосовно того, які саме обставини перешкоджають захисту інтересів держави безпосередньо Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області, які б підтверджували не здійснення чи здійснення неналежним чином такого захисту.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно положень частини 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір з позовної заяви, що подається до господарського суду Київської області, сплачується на наступні реквізити:

Отримувач коштів: ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: 3082

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Господарський суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно частини першої, підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється із позовних заяв майнового характеру, що подаються до господарських судів, - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, а із позовних вимог немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурором заявлено дві немайнові вимоги - про скасування рішень.

Таким чином, судовий збір який підлягає сплаті за дві немайнові вимоги складає 3 842,00 грн.

Проте, як вбачається з матеріалів позовної заяви, прокурором до позову доказів сплати судового збору не додано. Такі докази не зазначені і в переліку документів, доданих до позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

В порушення зазначених норм законодавства, прокурором доказів направлення копії позову органу, в інтересах якого заявлено позов, та відповідачам, взагалі не подано. Такі докази не зазначені і в переліку документів, доданих до позовної заяви.

Відтак, прокурором не подано належних та допустимих доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд роз'яснює керівнику Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області, що відповідно до частини 3 статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, проте, згідно з частиною 4 статті 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вищевказані недоліки позовної заяви повинні бути усунуті керівником Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області у строк, що не повинен перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву від 18.04.2019 № 6309 вих-19 керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області залишити без руху.

2. Зобов'язати керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області усунути недоліки позовної заяви від 18.04.2019 № 6309 вих-19, в строк не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом:

- подання до суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Київській області про намір звернення прокуратури до суду з даним позовом, зокрема доказів направлення та отримання Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області повідомлення від 18.04.2019 № 6308вих-19 до звернення до суду;

- подання до суду пояснень та доказів щодо необхідності представництва прокуратурою інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області та пояснень та доказів щодо неможливості позивачем представляти свої інтереси самостійно;

- подання до суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту не здійснення чи здійснення неналежним чином Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області захисту інтересів держави, відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків тощо).

- надання суду доказів направлення учасникам справи копії позовної заяви і всіх доданих до неї документів листом з описом;

- подання доказів сплати судового збору в розмірі 3 842,00 грн за належними реквізитами;

Докази подаються за правилами, встановленими ст. 80 ГПК України.

3. Копію ухвали направити керівнику Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області.

Суддя О.В. Конюх