ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

25.04.2019 м.Дніпро Справа № 904/5897/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі судді Дарміна М.О.

розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про відвід головуючого судді Широбокової Л.П. за апеляційною скаргою Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 26.02.2019 у справі №904/5897/18 (суддя Соловйова А.Є., повна ухвала складена 04.03.2013)

за позовом Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про стягнення заборгованості з орендної плати за землю у сумі 153 448,44 грн.

ВСТАНОВИВ:

Криворізька міська рада звернулася до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 26.02.2019 у справі №904/5897/18.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду у складі колегії суддів: головуючого судді: Широбокової Л.П., суддів: Подобєда І.М., Кощеєва І.М. від 01.04.2019 року було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Криворізької міської ради та призначено розгляд апеляційної скарги на 22.04.2019.

В судовому засіданні 22.04.2019 оголошено перерву до 22.05.2019.

22.04.2019 після закінчення судового засідання Фізичною особою - підприємцем Штефаном Владиславом Олександровичем було подано заяву про відвід головуючого судді Широбокової Л.П. від розгляду цієї справи. В обґрунтування заяви відповідач вказав, що під час перебування суду у нарадчій кімнаті по розгляду клопотання відповідача про витребування доказів до неї заходили особи, які не є суддями по справі, що свідчить про упереджений розгляд справи та порушення таємниці нарадчої кімнати.

Відповідно до частин 2, 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про відвід головуючого судді Широбокової Л.П. за апеляційною скаргою Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 26.02.2019 у справі №904/5897/18, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, у зв'язку з чим зупинила апеляційне провадження у справі ухвалою від 23.04.2019р. до вирішення питання про відвід головуючого судді Широбокової Л.П. суддею, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 24.04.2019р. вирішення питання про відвід головуючого судді Широбокової Л.П. у справі №904/5897/18 передано на розгляд судді Дарміну М.О.

За приписами ч.1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно ч. 13 ст. 32 ГПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Підстави для відводу (самовідводу) наведені в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 ГПК України.

При цьому, ч.3 ст. 38 ГПК України встановлено обов'язок щодо подання вмотивованого відводу.

Безсторонність (неупередженість) суду означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (Рішення ЄСПЛ у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

Особиста безсторонність суду, як суб'єктивний критерій, презумується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 Рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об'єктивного, так і суб'єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об'єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб'єктивний критерій).

Таємниця нарадчої кімнати визначена у ст. 220 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої під час ухвалення судового рішення ніхто не має права перебувати в нарадчій кімнаті, крім складу суду, який розглядає справу. Під час перебування в нарадчій кімнаті суддя не має права розглядати інші судові справи. Судді не мають права розголошувати хід обговорення та ухвалення рішення у нарадчій кімнаті.

Відповідно до положень ч. 4, ч. 5 ст. 233 ГПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

З протоколу судового засідання у справі №904/5897/18 від 22.04.2019 вбачається, що суд для вирішення процесуальних питань до нарадчої кімнати не видалявся. 22.04.2019 у судовому засіданні по справі №904/5897/18 двічі оголошувалася перерва: з 10:21 до 10:31 для вирішення питання наявності клопотань заявника в канцелярії суду (як вказано в ухвалі суду від 23.04.2019) та 10:34 про перенесення розгляду справи в судовому засіданні на іншу дату - 22.05.2019.

У випадку оформлення ухвали окремим документом, яка постановляється в нарадчій кімнаті така ухвала підписується суддями і приєднується до матеріалів справи. Натомість матеріали справи такої ухвали не містять. Протокол судового засідання не містить і інших ухвал, постановлених без виходу до нарадчої кімнати.

Заява відповідача не містить доказів на підтвердження наявності обставин, передбачених ст.ст. 35, 36 ГПК України, як не містить і підтверджень доводів, викладених у заяві.

Крім того, суд звертає увагу на те, що заява відповідача про відвід судді була надрукована заздалегідь до судового засідання, про що свідчить частина тексту дописана ручкою, а отже відповідач завідомо готувався до безпідставного відводу.

Слід також зазначити, що відводи Фізичною особою - підприємцем Штефаном В. О. були заявлені і в інших аналогічних справах за участю тих же сторін (справи №904/8122/17,904/5895/18). Такі дії сторони спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи.

Таким, чином, з наведених в заяві про відвід судді Широбокової Л.П. від розгляду даної справи обставин, які викликають у відповідача сумнів у неупередженості вказаного судді, вбачається, що вони не можуть бути підставою для відводу.

Інших підстав чи доказів наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості або необ'єктивності судді, заявник не наводить.

З аналізу доводів заявника та норм чинного Господарського процесуального кодексу України, що регулюють вказані питання, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, а тому в задоволенні заяви відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 220, 233-235, 281 Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про відвід головуючого судді Широбокової Л.П. за апеляційною скаргою Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 26.02.2019 у справі №904/5897/18 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя М.О. Дармін