ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

02 квітня 2019 року м. Черкаси справа № 925/218/19

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Кучеренко О.І. із секретарем судового засідання Юхименко О.В., за участю прокурора відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_1 та за участю представників: від позивача ОСОБА_2, за довіреністю, від відповідача ОСОБА_3, адвокат, розглянувши у підготовчому судовому засіданні у приміщенні суду справу за позовною заявою першого заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області до Фермерського господарства «Агро-Поліс Плюс» про припинення права постійного користування землею,

ВСТАНОВИВ:

перший заступник керівника Смілянської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області звернувся з позовом у якому просить припинити право постійного користування ФГ «Агро-Поліс Плюс» (засновник ОСОБА_4, 20750 Черкаська область, Смiлянський район, с. Maкіївка, ) земельною ділянкою загальною площею 8,1 га із кадастровим номером :02:001:0776 в адміністративних межах Макіївської сільської ради Смiлянського району згідно державного акту на право постійного користування серія ЧР 13-90 від 27.12.2001. В обґрунтування позову прокурор вказав на систематичну несплату фермерським господарства земельного податку, що є підставою припинення права постійного користування землею.

02.04.2019 через канцелярію від представника Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області надійшли письмові пояснення, у яких управління заперечує проти позову прокурора. Вважає, що прокурор не обґрунтував визначені законом підстави для звернення до суду прокурора. не надав належних і допустимих доказів того, які конкретні негативні наслідки настали для держави, наявності загрози порушення інтересів держави та доказів неналежного здійснення управлінням захисту інтересів держави.

У судовому засіданні 02.04.2019 оголошені вступна та резолютивна частини ухвали.

Судом встановлено, що на підставі рішення Смілянської районної ради народних депутатів від 21.12.2001 №24-10 ОСОБА_4, видано Державний акт на право постійного користування землею від 27.12.2001, серія ЧР 13-90, який зареєстрований в Книзі записів державних актів на право постійного користування землею за №72. Земельна ділянка з кадастровим номером :02:001:0776, площею 8,1 га знаходиться в адміністративних межах Макіївської сільської ради Смілянського району та надавалась для ведення фермерського господарства. ОСОБА_4 є засновником фермерського господарства «Агро-Плюс Плюс» , основним видом якого є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.

Згідно інформації Головного управління ДФС у Черкаській області від 24.10.2018 №3108/23-04-03-020 та від 10.01.2019 за фермерським господарством «Агро-Плюс Плюс» станом на 10.01.2019 рахується податковий борг на суму 4073,45 грн, який виник за період з 30.10.2016 по 05.10.2018.

Подаючи позов до суду, прокурор обґрунтовує його подання порушенням інтересів держави та зазначає, що підставою для представництва прокурором інтересів держави є порушення інтересів держави, спричинені систематичною несплатою фермерським господарством земельного податку, що є підставою припинення права постійного користування землею. Заборгованість із сплати земельного податку виникла майже за 2 роки, отже сільська рада не отримала ці кошти. За цей час Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області не вжито жодних заходів, спрямованих на припинення права постійного користування земельною ділянкою з метою подальшої її передачі в оренду, щоб до сільської ради надходили кошти для наповнення місцевого бюджету. У зв'язку з тим, що позивачем по теперiшнiй час не вживалися заходи щодо припинення права користування вказаною земельною ділянкою, що в свою чергу, порушує право власності держави, у тому числі в частині можливості надання вказаної земельної ділянки в оренду іншим суб'єктам господарювання з метою отримання орендної плати та, відповідно додаткових надходжень до бюджету, Смiлянською місцевою прокуратурою вжито заходів представницького характеру шляхом звернення до суду з вказаним позовом.

Відповідно до частин 3-5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачений статтею 174 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

За змістом частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з частиною 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень. Отже, прокурор має право здійснювати в господарському суді представництво законних інтересів держави в особі органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб'єкта владних повноважень за умови його попереднього повідомлення, а також підтвердження представництва.

Суд звертає увагу на те, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноваженим державою орган на здійснення повноважень у спірних правовідносинах не вжив цивільно-правових заходів щодо повернення земельної ділянки та не звертався до суду з позовом про стягнення земельного податку, є недостатнім для підтвердження таких доводів. У такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків тощо).

Згідно зі змістом статті 7 Господарського процесуального кодексу України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово декларував позицію про те, що вже сама присутність прокурора на судовому процесі на боці однієї зі сторін ставить під загрозу принцип рівності та справедливий баланс між сторонами, участь прокурора може створювати відчуття нерівності у сторони (пункти 30-33 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Менчинська проти Росії», пункт 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мартіні проти Франції»). Отже, участь прокурора у судовому процесі має бути обґрунтована, не допускається здійснення прокурором представництва інтересів у суді особи або органу без наявності чіткого та законного обґрунтування необхідності такої участі, оскільки інакше буде порушено принцип рівності сторін при розгляді господарського спору. Крім того, сумнівними є доводи прокурора, що припиняючи право користування фермерському господарству через несплату земельного податку буде відновлене поповнення бюджету сільської ради.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може захищати інтереси держави.

Відповідно до частини статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави. Водночас, судом було порушено провадження у справі та призначено проведення підготовчого провадження у справі. У судовому засідання прокурор не довів та належними доказами не підтвердив не здійснення або неналежним виконання Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області своїх повноважень. Згідно з частиною другою статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про, зокрема, залишення позовної заяви без розгляду. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності. З огляду на викладене, позовна заява першого заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області до Фермерського господарства «Агро-Поліс Плюс» про припинення права постійного користування землею, підлягає залишенню без розгляду, оскільки прокурор, звертаючись до суду із даним позовом не обґрунтував підстави для здійснення представництва інтересів держави в суді.

Керуючись пунктом 1 частини 1 статті 226, статтями 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позов без розгляду.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Повний текс ухвали підписаний 05.04.2019

Суддя Кучеренко О.І.