ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"09" квітня 2019 р.                                 Справа № 911/917/19

Господарський суд Київської області у складі судді Щоткіна О.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї документи

керівника Бориспільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі:

1) Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства;

2) Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство»

до: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Логістик-Сервіс 1»;

2) Публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України»

про визнання недійсними державного акту на право власності та договору, витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки та визнання відсутнім права на земельну ділянку

встановив:

До господарського суду Київської області звернувся керівник Бориспільської місцевої прокуратури (далі – прокурор) з позовом в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства і Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Логістик-Сервіс 1» та Публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України», в якому просить суд:

- визнати недійсним державний акт серії ЯГ № 779378 від 02.02.2010 на право власності ТОВ «Логістик-Сервіс 1» на земельну ділянку із кадастровим номером :03:001:0164 загальною площею 26,3665 га для ведення підсобного сільського господарства, розташовану в адміністративних межах Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області;

- визнати недійсним договір іпотеки від 15.02.2010 № 151410Z26, 908, укладений між ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» та ТОВ «Логістик-Сервіс 1» в частині передачі в іпотеку земельної ділянки площею 26,3665 га із кадастровим номером :03:001:0164;

- витребувати на користь держави в особі Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» з чужого незаконного володіння ТОВ «Логістик-Сервіс 1» земельну ділянку площею 26,3665 га із кадастровим номером :03:001:0164»;

- визнати відсутнім право Товариства з обмеженою діяльністю «Логістик-Сервіс 1» на земельну ділянку площею 26,3665 га із кадастровим номером :03:001:0164, яка розташована в адміністративних межах Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області.

Дослідивши зміст позовної заяви та додані до неї додані документи, господарський суд прийшов до висновку про залишення позовної заяви керівника Бориспільської місцевої прокуратури без руху з огляду на таке.

За правилами господарського процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України (далі – ГПК України), а також вимогам ст. 172 цього Кодексу.

Частинами 2, 3 ст. 164 ГПК України встановлено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 91 ГПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч. 4 ст. 164 ГПК України до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача – клопотання про його витребування.

Разом з тим, в порушення приписів ч. ч. 2-4 ст. 164 ГПК України прокурором не надано належним чином засвідченої копії договору іпотеки від 15.02.2010 № 151410Z26, 908, укладеного між ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» та ТОВ «Логістик-Сервіс 1», який він просить визнати недійсним в судовому порядку. Клопотання про витребування у відповідачів чи інших осіб оспорюваного договору, у разі його відсутності у прокурора, позовна заява також не містить.

Суд також зазначає, що згідно з вимогами ч. 5 ст. 162 ГПК України, у разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

За змістом ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов’язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб’єкта владних повноважень.

Таким чином, звертаючись до суду із позовною заявою в інтересах держави, у даному випадку в особі позивачів – Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства і Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство», прокурор повинен обґрунтувати підстави для здійснення представництва позивачів. Доведення цих підстав здійснюється відповідно до вимог ст. ст. 74, 76, 77, 79 ГПК України шляхом подання належних, допустимих та достатніх доказів.

Прокурор на підтвердження факту повідомлення Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства і Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» про намір звернення до суду з даним позовом надав копію повідомлення № 34-16867вих-18 від 10.12.2018. Проте належних та допустимих доказів надіслання зазначеного повідомлення Київському обласному та по м. Києву управлінню лісового та мисливського господарства і Державному підприємству «Бориспільське лісове господарство» прокуратурою суду не надано.

Крім того у позовній заяві, в обґрунтування підстав звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства і Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство», прокурор вказує на те, що останніми не вживаються заходи для захисту інтересів держави протягом тривалого часу, незважаючи на виявлення порушень лісового та земельного законодавства Державним підприємством «Бориспільське лісове господарство» у 2017 році.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії Касаційного господарського суду, наведеної у постанові від 06.02.2019 у справі № 927/246/18, саме лише посилання прокурора в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснюють встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків тощо). Сама по собі обставина не звернення позивача з позовом протягом певного періоду, без з'ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неналежне виконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів держави.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, будь-яких належних та допустимих доказів, зокрема тих, на які вказав Верховний Суд у вищезазначеній постанові, які б свідчили про невиконання чи неналежне виконання Київським обласним та по м. Києву управлінням лісового та мисливського господарства і Державним підприємством «Бориспільське лісове господарство» своїх обов'язків, прокурором до позовної заяви не долучено. Таким чином прокурор у позовній заяві належним чином не обґрунтував та не довів наявності правових підстав для звернення з даним позовом в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства і Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство».

Суд зауважує, що обставини дотримання прокурором встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з'ясуванню судом не залежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави (п. 33 постанови Верховного Суду у складі колегії Касаційного господарського суду, наведеної у постанові від 06.02.2019 у справі № 927/246/18.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що способами усунення недоліків позовної заяви керівника Бориспільської місцевої прокуратури визначається подання до суду:

- доказів направлення на адресу Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства і Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» повідомлення № 34-16867вих-18 від 10.12.2018 про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді, копію якого долучено до позовної заяви № 34-4328вих-19 від 02.04.2019;

- письмового обґрунтування правових підстав пред'явлення даного позову керівником Бориспільської місцевої прокуратури із зазначенням об'єктивних причин, які перешкоджають пред'явленню такого позову безпосередньо Київським обласним та по м. Києву управлінням лісового та мисливського господарства як належним суб'єктом владних повноважень чи Державним підприємством «Бориспільське лісове господарство»;

- належних та допустимих доказів на підтвердження факту не здійснення чи здійснення неналежним чином Київським обласним та по м. Києву управлінням лісового та мисливського господарства та Державним підприємством «Бориспільське лісове господарство» захисту інтересів держави.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Позовну заяву керівника Бориспільської місцевої прокуратури № 34-4328вих-19 від 02.04.2019 залишити без руху.

2. Встановити керівнику Бориспільської місцевої прокуратури строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків – до десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя                                 О.В. Щоткін