ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 910/4350/19
Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В. розглянувши заяву № 04/04/01 від 04.04.2019р. “Про видачу судового наказу” Товариства з обмеженою відповідальністю «Георгієвський Резиденс» (м. Київ) /надалі - Заявник/ до Товариства з обмеженою відповідальністю «Галерея «Дукат» (м. Київ) /далі - Боржник/ про стягнення заборгованості за договором оренди нерухомого майна від 01.01.2018 року в сумі 71 257,63 грн. з них: основного боргу – 63 270,00 грн. та пені – 7987,63 грн., -
01.04.2018 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Георгієвський Резиденс» (надалі - орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Галерея «Дукат» (надалі - орендар) укладено договір оренди нерухомого майна, відповідно до п. 1.1. якого, орендодавець зобов'язується передати за плату орендареві у тимчасове користування нежиле приміщення, а орендар зобов'язується прийняти у тимчасове користування нежиле приміщення, що визначене у цьому договорі (об’єкт оренди), та зобов'язується сплачувати орендодавцю орендну плату.
В п.п. 1.2., 1.3. договору визначено, що об'єкт оренди знаходиться на другому поверсі будинку 8-5 літ. Б по вулиці Рейтарська, у м. Києві. Загальна площа об'єкту оренди 421,8 кв.м.
Згідно з п. 3.3. договору орендна плата сплачується не пізніше 10 (десятого) числа поточного місяця, наперед за поточний місяць. Протягом п’яти банківських днів з моменту підписання акту приймання-передачі Приміщення орендар на підставі рахунка-фактури орендаря сплачує орендну плату за перший та останній місяці оренди.
Відповідно до п. 8.2.4. договору, у випадку прострочення оплати орендної плати, орендодавець має право застосувати неустойку у вигляді пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов’язання за кожен день прострочення.
Згідно з частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Частиною 1 статті 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.
Відповідно до статті 283 Господарського кодексу України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.
Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
У відповідності до статті 193 Господарського кодексу України, суб’єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов’язання відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов’язання – відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.
Згідно з частиною першою статті 509 Цивільного кодексу України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.
За приписами ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
Згідно з ч. 1 ст. 148 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Викладені Заявником в заяві № 04/04/01 від 04.04.2019р. “Про видачу судового наказу” вимоги про стягнення з Боржника боргу, який виник внаслідок порушення останнім умов договору оренди нерухомого майна від 01.01.2018 року в частині стягнення орендної плати в сумі 63 270,00 грн. та пені в сумі 7987,63 грн., не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, відповідно до ст.ст. 509, 525, 759 Цивільного кодексу України та ч. 1 ст. 148 Господарського процесуального кодексу України, заявлені вимоги про видачу судового наказу підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 154 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п’яти днів з дня її надходження. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.
За п. 7 ч. 1 ст. 155 Господарського процесуального кодексу України під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Керуючись ст.ст. 147-149, 151, 154, 155, 156, 159 Господарського процесуального кодексу України, ст.ст. 509, 525, 759 Цивільного кодексу України, Господарський суд міста Києва, -
2. Повідомити Боржника про те, що під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених Стягувачем вимог по суті.
3. Відповідно до положень ст. 157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п’ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заява про скасування судового наказу має містити:
1) найменування суду, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім’я (прізвище, ім’я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;
3) ім’я (прізвище, ім’я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;
4) наказ, що оспорюється;
5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.
Заява підписується боржником або його представником.
До заяви про скасування судового наказу додаються:
1) документ, що підтверджує сплату судового збору;
2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;
3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.
4. Копію судового наказу, копію заяви Стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами, надіслати Боржнику.
5. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати Стягувачу.
7. Дата набрання судовим наказом законної сили ______________________.
8. Строк пред’явлення судового наказу до виконання до __________________(включно).
9. Дата видачі судового наказу Стягувачу _________________________________.
Суддя                       Котков Олександр Васильович
У відповідності до приписів ч. 3 ст. 154 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований в порядку, передбаченому Розділом ІІ цього Кодексу.
Порядок скасування судового наказу:
Боржник повинен протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати до господарського суду міста Києва у письмовій формі заяву про скасування судового наказу, документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником, та документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 96,05 грн. за наступними реквізитами:
отримувач: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030101;
код отримувача: 37993783;
банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
код банку отримувача (МФО): 899998;
код класифікації доходів бюджету: 22030101;
найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050);
символ звітності: 206;
наявність відомчої ознаки: “ 83” Господарські суди;
Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8); судовий збір, за подання до господарського суду заяви ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача) про скасування судового наказу № 910/4350/19, Господарський суд міста Києва.
Зміст відповідної заяви про скасування судового наказу повинен відповідати вимогам ст. 157 Господарського процесуального кодексу України.
У разі ненадходження до суду заяви Боржника про скасування судового наказу № 910/4350/19 протягом п'яти днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ № 910/4350/19 набере законної сили та буде вручений Стягувачу.
Суддя                       Котков Олександр Васильович