ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

03.04.2019

Справа № 910/2830/19

За позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «Аіс Балтійський»

до

Товариства з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс Воздвиженка»

про

витребування майна з чужого незаконного володіння

Суддя Босий В.П.

Представники сторін:

без виклику

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляді Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/2830/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Аіс Балтійський» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс Воздвиженка» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.03.2019 справу № 910/2830/19 відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

19.03.2019 відповідачем подано до суду заяву про відвід судді Борисенко І.І. від розгляду справи № 910/2830/19.

Вказана заява мотивована тим, що суддею безпідставно вирішено здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Також заявник звертає увагу на те, що до Господарського суду міста Києва було подано ряд ідентичних позовів про витребування у відповідача майна, провадження в яких відкрито за правилами загального позовного провадження. Вказане, на думку заявника, викликає достатньо обґрунтовані сумніви у неупередженості та об’єктивності судді Борисенко І.І.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.04.2019 визнано заяву представника ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка» про відвід судді Борисенко І.І. необґрунтованою, передано таку заяву для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України, зупинено провадження у справі до вирішення питання про відвід.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 02.04.2019, заяву про відвід судді Борисенко І.І. від розгляду справи №910/2830/19 передано до розгляду судді Босому В.П.

Розглянувши матеріали вищевказаної заяви, суд дійшов висновку про на наступне.

Статтею 35 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім’ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім’ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об’єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім’ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов’язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Згідно зі ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак (стаття 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Зі змісту поданої заяви про відвід судді Борисенко І.І. вбачається, що вона мотивовані виключно незгодою позивача з процесуальними рішеннями та діями судді в межах справи Господарського суду міста Києва №910/2830/19.

Частиною 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об'єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов'язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Частиною 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, розглянувши заяву ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка» про відвід судді Борисенко І.І., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи в її обґрунтування не можуть бути, в розумінні процесуального законодавства, підставою для відводу судді.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статями 35-36, 38 39, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс Воздвиженка» про відвід судді Борисенко І.І. від розгляду справи №910/2830/19 відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                           В.П. Босий