ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

15.04.2019 м. Дніпро Справа № 904/4415/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі головуючого судді Чередка А.Є. (доповідач у справі)

розглянувши матеріали апеляційної скарги Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області

на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 19.12.2018р. (суддя Євстигнеєва Н.М.), повний текст якого складено 22.12.2018р., у справі № 904/4415/18

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, м. Дніпро

до Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод", м. Дніпро

про стягнення 2 910 789,51 грн.

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, яким просить стягнути з Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" заборгованість у розмірі 2 910 789,51 грн., з яких: - основний борг у розмірі 2 400 722,09 грн.; - пеня у розмірі 244 453,01 грн.; - індексація у розмірі 265 614,41 грн. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору №12/493-АД оренди цілісного майнового комплексу державного підприємства від 01 червня 2001 року в частині повного та своєчасного перерахування орендної плати.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 19.12.2018 у справі № 904/4415/18 в задоволенні позову Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" про стягнення 2 910 789,51 грн. – відмовлено повністю.

Не погодившись із зазначеним рішенням, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулося Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення господарського суду Дніпропетровської області від 19.12.2018 у справі № 904/4415/18 скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги позивача задовольнити в повному обсязі.

Також, апелянтом подано клопотання про залучення до участі у справі правонаступника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області -Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, яке відповідно до наказу Фонду державного майна України від 17.01.2019р. № 39 є правонаступником майна, прав та обов'язків в тому числі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, про що внесено реєстраційний запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ст. 52 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов'язкові для нього так само, як вони були обов'язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

За наведених обставин, апеляційний суд вважає за необхідне відповідне клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області задовольнити та залучити до участі у справі правонаступника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області - Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях.

Ознайомившись з матеріалами апеляційної скарги, Центральний апеляційний господарський суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Отже, наявність або відсутність підстав для задоволення заяви про відновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги визначається за правилами частини другої статті 256 ГПК. Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 256 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. До клопотання чи заяви мають бути подані докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

При цьому Господарський процесуальний кодекс України не пов'язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.

Таким чином, у кожному випадку суд з врахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені в обгрунтування клопотання про його відновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Апеляційна скарга на вказане рішення подана згідно штампу канцелярії господарського суду про прийняття апеляційної скарги 05.04.2019р., тобто з пропуском процесуального строку, встановленого для її подання.

До апеляційної скарги апелянтом додано клопотання про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги, яке обгрунтовано реорганізацією Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, закриттям попередніх рахунків та відсутністю у повній мірі коштів на сплату судового збору.

Суд апеляційної інстанції вважає, що апелянтом не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку на подання апеляційної скарги, враховуючи повторне звернення до суду після повернення ухвалою апеляційного суду від 05.03.2019р. первісної апеляційної скарги та неусунення обставин, які були підставою для повернення, а також внесення у зв'язку з реорганізацією реєстраційного запису щодо Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ще 23.01.2019р., тобто зазначені апелянтом обставини для поновлення строку подання апеляційної скарги є недостатніми при повторному зверненні з нею до суду в загальному порядку.

Згідно ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу (з урахуванням п. 13 розділу ХІ. Перехідних положень), і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про небхідність залишення апеляційної скарги бех руху та надання скаржнику строку для можливості подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку.

Окрім того, згідно п. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються: 1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень; 2) докази сплати судового збору; 3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі; 4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Порядок та розмір справляння судового збору встановлений Законом України "Про судовий збір" № 3674-VІ від 08.07.2011р. (зі змінами та доповненнями).

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно підпункту 1 пункту 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно підпункту 4 пункту 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позивачем за подання позову у даній справі сплачено судовий збір у розмірі 43 661,84 грн., та відповідно за подання даної апеляційної скарги судовий збір підлягає сплаті у розмірі 65 492,76 грн.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, скаржником не додано до скарги доказів сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі. Надані докази сплати судового збору лише у сумі 841,00 грн. згідно платіжного доручення № 82 від 22.02.2019р.

Однак, скаржник просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги до ухвалення судового рішення у справі, в обгрунтування чого посилається на відсутність коштів по програмі КПКВ 6611010 у зв'язку з реорганізацією Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, закриттям попередніх рахунків та відсутністю у повній мірі коштів на сплату судового збору, оскільки утримується за рахунок коштів державного бюджету України.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Наведені умови не поширюються на скаржника та виключають можливість відстрочення сплати судового збору, отже в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 19.12.2018р. у справі № 904/4415/18 слід відмовити.

За ст. 174 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 52, 174, 234, 235, 258 ГПК України, апеляційний господарський суд, –

УХВАЛИВ:

Клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області про залучення до участі у справі правонаступника - задовольнити.

Залучити до участі у справі правонаступника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області - Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях.

Відмовити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 19.12.2018р. у справі № 904/4415/18.

Апеляційну скаргу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 19.12.2018р. у справі № 904/4415/18 - залишити без руху.

Скаржнику у строк 10 днів з дня вручення ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, а саме: подати до апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку; належні докази сплати судового збору у сумі 65 492,76 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя А.Є. Чередко