ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2019 року м. Дніпро Справа № 904/4792/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Кощеєва І.М. ( доповідач ),

суддів: Кузнецової І. Л., Подобєда І.М.

секретар судового засідання Пінчук Є.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі"

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2019 р.

( суддя Бєлік В.Г., м. Дніпро, повний текст рішення складено 04.02.2019 р.)

у справі

за позовом Комунального підприємства

"Верхньодніпровське виробниче управління

водопровідно - каналізаційного господарства"

Дніпропетровської обласної ради",

м. Верхньодніпровськ, Дніпропетровська область

до Акціонерного товариства

"ДТЕК Дніпровські електромережі",

м. Дніпро

про скасування оперативно-господарської санкції

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2019 р. позов задоволено - скасовано оперативно-господарську санкцію Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" застосовану до Комунального підприємства "Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства "Дніпропетровської обласної ради" на підставі рішення комісії з розгляду акту № 012580 від 08.06.2018 р. про порушення Правил користування електроенергією, оформленої протоколом № 20 від 02.10.2018 р. комісії по розгляду акта про порушення споживачем ПКЕЕ про донарахування вартості не облікованої електричної енергії на суму 7 289,83 грн.

Не погодившись з вказаним рішенням, Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду та прийняти нове рішення, яким в позові відмовити в повному обсязі.

В обгрунтування апеляційної скарги Скаржник посилається на те, що Позивач вважає, що висновок господарського суду про неправильність застосування Відповідачем ПКЕЕ чинних на момент складання Акту про порушення є хибним, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 5 ЦК України, якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов’язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Таким чином, оскільки Акт про порушення № 012850 від 08.06.2018 р. був складений до набрання чинності ПРРЕЕ, Відповідач правомірно застосував до даних правовідносин Правила які діяли на момент складання Акта про порушення.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не надав, але його представник у судовому засіданні просив відмовити Відповідачу у задоволенні апеляційної скарги, а рішення господарського суду залишити в силі.

Автоматизованою системою документообігу Центрального апеляційного господарського суду для розгляду даної справи було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Кощеєв І.М. ( доповідач ), судді - Кузнецова І.Л., Подобєд І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 06.03.2019 р., відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі". Розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 02.04.2019 р.

У судовому засіданні 02.04.2019 р. була оголошена вступна та резолютивна частини постанови Центрального апеляційного господарського суду.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи та заперечення проти неї, перевіривши матеріали справи, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду вважає, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а рішення господарського суду залишити без змін виходячи з наступного.

Як встановлено господарським судом та підтверджується матеріалами справи, 05.04.2002 р. між Комунальним підприємством "Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства "Дніпропетровської обласної ради" ( далі - Позивач, Споживач ) та Відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" ( назва підприємства змінена на АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" ) ( далі - Відповідач, Енергопостачальник ) було укладено Договір № 8 про постачання електричної енергії ВАТ "ЕК" Дніпрообенерго" для споживачів Дніпропетровської області.

Згідно додаткової угоди № 7 від 21.04.2010 р. договір № 8 від 05.04.2002 р. викладено в новій редакції (далі - договір).

08.06.2018 р. Енергопостачальником було здійснено позапланову перевірку технічного стану засобу обліку електроенергії насосно-фільтрувальної станції Споживача, що знаходиться в с. Перше Травня, без участі уповноваженої особи Позивача.

За результатами вищевказаної перевірки складено Акт про порушення № 012580 від 08.06.2018 р., який Позивач отримав 11.06.2018 р.

Представник Комунального підприємства "Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства "Дніпропетровської обласної ради" був запрошений на засідання комісії з розгляду акту про порушення на 19.06.2018 р. ( п. 9 акту про порушення від 08.06.2018 р. ).

За результатом цього засідання було прийнято рішення, оформлене протоколом № 13, про нарахування обсягу недоврахованої електричної енергії у сумі 7 289,83 грн. за період з 29.05.2018 р. по 08.06.2018 р.

Вказане рішення було оскаржено Позивачем до господарського суду Дніпропетровської області ( справа № 904/3124/18 ). Під час розгляду справи № 904/3124/18, Відповідачем було прийнято рішення про скасування протоколу № 13 від 19.06.2018 р., що стало підставою для закриття провадження у справі № 904/3124/18 з підстав відсутності предмету позову.

Проте, як встановлено судом першої інстанції 02.10.2018 р. відбулось засідання комісії по розгляду акта про порушення № 012580 від 08.06.2018 р., на яке Представник Комунального підприємства "Верхньодніпровське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства "Дніпропетровської обласної ради" був запрошений листом від 28.08.2018 р.

За наслідками вказаного засідання, комісією було прийнято рішення, оформлене протоколом № 20, про нарахування обсягу недоврахованої електричної енергії у сумі 7 289,83 грн. за період з 29.05.2018 р. по 08.06.2018 р.

Позивач із прийнятим Відповідачем рішенням не погодився, що і стало причиною звернення до суду.

Ст. 235 ГК України встановлено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку; до суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона відповідно до ч. 2 ст. 237 ГК України може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції.

Як на підстави незгоди із застосуванням до нього такої санкції Позивач вказує, що відповідач згідно Акту про порушення № 012580 від 08.06.2018 р. зазначає про виявлене ним порушення споживачем п. 3.3, 3.31, 6.40 Правил користування електричною енергією, яке полягає у пошкодженні пломб не на приладах обліку електричної енергії, а на дверях шафи в якій знаходяться прилади обліку, що по-перше не яким чином не вказує про дії споживача, та або можливість споживати електричну енергію без обліку, та по-друге вказує на незаконні дії з боку відповідача як енергопостачальної організації щодо обмеження доступу споживача до шафи в якій окрім опломбованих приладів обліку ще знаходяться й автоматичні вимикачі.

Згідно ст. 1 Закону України "Про електроенергетику" (далі - Закон) електрична енергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу, а ст. 26 Закону передбачає, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕ згідно із законодавством України.

Відповідно до ст. 26 цього ж закону та п.1.3 Правил користування електричною енергією (далі – Правила/ПКЕЕ), дія яких поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб - підприємців, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

До правовідносин у сфері електроенергетики на момент виявлення порушення – застосовуються Правила користування електричною енергією, затверджені постановою НКРЕ України від 31.07.1996 р. № 28, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 05.08.1996 р. за № 417/1442 (надалі - ПКЕЕ), чинні на момент виникнення спірних правовідносин, а також Порядок постачання електричної енергії споживачам, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 24.03.1999 р. № 441, методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656 ( надалі – Методика ).

П. 1.3 ПКЕЕ передбачено, що постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки ( уповноваженою власником особою ) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки ( уповноваженою власником особою ) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Згідно п. 5.1 ПКЕЕ споживання електричної енергії без договору не допускається.

Між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом та споживачем укладається один договір про постачання електричної енергії за усіма об'єктами споживача, які розташовані на території здійснення ліцензованої діяльності постачальником електричної енергії за регульованим тарифом. За взаємною згодою сторін можуть бути укладені окремі договори про постачання електричної енергії за кожним об'єктом споживача.

Відповідно до підпункту 27 п.10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

За приписами п. 4.2.3 Договору, споживач сплачує енергопостачальнику вартість недоврахованої електроенергії розраховану згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ затвердженою постановою НКРЕ), у разі:           самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб

з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених методичними рекомендаціями НКРЕ.

Відповідно до п. 4.4 укладеного Договору, у разі виявлення однією із сторін договору порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов'язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта.

У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта, в ньому робиться запис про відмову. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше двох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ, на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків, які розраховуються відповідно до Методики. Акт підписується представником постачальника електричної енергії електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

З матеріалів справи вбачається, що акт про порушення № 012580 від 08.06.2018 р. підписано трьома представниками Відповідача, які проводили перевірку.

П. 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергій, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлено, що Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Як вбачається з акту про порушення № 012580 від 08.06.2018 р. Споживач порушив п.п. 3.3., 3.31., 6.40. ПКЕЕ - зірвані пломби електропередавальної організації № 15790547, 15790548 Фаворит на дверях шафи обліку. На пломбі № 15790548 Фаворит пошкоджено пломбувальний матеріал ( висмикнутий ).

Положеннями п. 3.3. ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

П. 3.31. ПКЕЕ встановлено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації.

Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін.

У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про енергоенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією.

Відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику визначена ст. 27 Закону України "Про енергоенергетику", відповідно до якої за порушення законодавства про електроенергетику встановлено законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом ( ст. 322 ЦК України ).

Згідно з п. 3.3. Правил користування електричною енергією, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до акту про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

В акті про пломбування засобів обліку та пломб від 08.12.2017 р. зазначено, що пломбувальний матеріал не пошкоджений, споживач попереджений про відповідальність згідно із ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", а саме за несанкціонний доступ до приладів обліку та ланцюгам обліку, втручання в роботу електричної енергії, порушення цілісності пломб і пломбу вального матеріалу, пошкодження приладів обліку.

Отже, сам по собі факт незбереження пломб засобів обліку електроенергії є порушенням ПКЕЕ, за які мав нести відповідальність позивач на під ставі п. 6.40 ПКЕЕ.

Проте, як встановлено місцевим господарським судом постановою НКРЕКП № 312 від14.03.2018 р. були затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії.

Згідно з п. 12. цієї постанови визнана такою, що втратила чинність, постанову Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 р. № 28 "Про затвердження Правил користування електричною енергією" (із змінами).

Відповідно до п. 13, ця постанова набирає чинності з дня, наступного за днем її опублікування в офіційному друкованому виданні - газеті "Урядовий кур'єр", крім пунктів 1 та 12, які набирають чинності з 11.06.2018 р.

Отже, як встановлено господарським судом перевірка технічного стану засобу обліку Позивача проводилась 08.06.2018 р., під час дії та на підставі Правил користування електричною енергією, тоді як засідання комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕ проходило 02.10.2018 р., тобто після їх скасування.

Відтак, як слушно зауважив суд першої інстанції розгляд акта про порушення № 012580 від 08.06.2018 р., мав відбуватись за Правилами роздрібного ринку електричної енергії.

Абзацами 7, 8 п. 8.2.6., Правил роздрібного ринку електричної енергії, акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню ( крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення ).

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв'язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Встановивши, що Акт про порушення № 012580 складено 08.06.2018 р., отже останнім днем прийняття рішення за ним є 08.08.2018 р., проте оскаржуване рішення оформлене протоколом № 20 від 02.10.2018 р., тобто з порушенням 60-ти денного терміну, місцевий господарський суд дійшов обгрунтованого висновку, що оперативно-господарська санкція застосована до Позивача у вигляді рішення, оформленого протоколом № 20, про нарахування обсягу недоврахованої електричної енергії у сумі 7 289,83 грн. за період з 29.05.2018 р. по 08.06.2018 р. підлягає скасуванню, оскільки як зазначалося раніше наслідком такого пропуску строку розгляду акту є визнання його недійсним та скасування.

У справі "Руїз Торіха проти Іспанії", ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів Скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" ( Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006 р. ).

Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі суд дійшов висновку, що Скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

З огляду на приписи ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини від 23.02.2006 р." Конвенція застосовується судами України як частина національного законодавства, а практика ЄСПЛ, через рішення якого відбувається практичне застосування Конвенції, застосовується судами як джерело права.

Отже, доводи заявника апеляційної скарги про порушення норм матеріального та процесуального права судом попередньої інстанцій під час прийняття оскаржуваного процесуального документу не знайшли свого підтвердження.

За таких обставин та з урахуванням меж розгляду апеляційної скарги в порядку ст. 269 ГПК України, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржуване рішення залишенню без змін.

У зв'язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, згідно вимог ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Скаржника.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 269, 270, 273, 275 - 285, 287 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2019 р. у справі № 904/4792/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у двадцятиденний строк до Верховного Суду.

Постанова складена у повному обсязі 05.04.2019 року

Головуючий суддя І. М. Кощеєв

Суддя                                                             І. Л. Кузнецова

Суддя                                                                                 І. М. Подобєд