ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову в забезпеченні позову

"11" квітня 2019 р.м. Одеса Справа № 916/1017/19

Господарський суд Одеської області у складі судді Степанової Л.В., розглянувши заяву Відкритого акціонерного товариства «Лізингова компанія «Украгромашінвест» (03035, м. Київ, вул. Сурікова, 3, ) про забезпечення позову за вх.№2-1646/19 від 10.04.2019р. у справі №916/1017/19

за позовом Відкритого акціонерного товариства «Лізингова компанія «Украгромашінвест» (03035, м. Київ, вул. Сурікова, 3, );

до відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Одеське СКТБ Продмаш» (65005, м. Одеса, вул. Михайлівська, 25, );

про визнання незаконними позачергових загальних зборів, визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів

ВСТАНОВИВ:

Відкрите акціонерне товариство «Лізингова компанія «Украгромашінвест» звернулося до Господарського суду Одеської області з позовом до відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Одеське СКТБ Продмаш» в якому просить:

- визнати незаконними позачергові загальні збори акціонерів ОСОБА_1 акціонерного товариства «Одеське СКТБ Продмаш» які відбулися 19.01.2019р.;

- визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів ОСОБА_1 акціонерного товариства «Одеське СКТБ Продмаш» які відбулися 19.01.2019р.

В обґрунтування позовних вимог Відкрите акціонерне товариство «Лізингова компанія «Украгромашінвест» посилається порушення процедури скликання позачергових зборів.

Разом із позовною заявою Відкрите акціонерне товариство «Лізингова компанія «Украгромашінвест» звернулося до суду з заявою про забезпечення позову в якій просить заборонити Управлінню національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у Південному регіоні здійснювати дії щодо реєстрації додаткового випуску акцій ОСОБА_1 акціонерного товариства «Одеське СКТБ Продмаш».

В обґрунтування своєї заяви Відкрите акціонерне товариство «Лізингова компанія «Украгромашінвест» посилається на те, що Одеське СКТБ Продмаш створене у 1956 році на базі Одеського машинобудівного заводу ім. Калініна під назвою "Спеціальне конструкторсько- технологічне бюро харчової промисловості "Укрглавконсерва", у 1966 році СКБ було передане у ведення Мінлегхарчомаша СРСР. Тоді ж був створений технолгічний підрозділ і організація почала називатись Одеське спеціальне конструкторсько- технологічне бюро продовольчого машинобудівництва, у 1988 році у зв'язку з реформуванням Мінлегхарчомаша СРСР СКТБ було передане у відання Мінавіапрома СРСР, у 1991 році у зв'язку з проголошенням незалежності України, СКТБ було передане у відання Міноборонпрома України (надалі Мінмашпрома, Мінпромполітики України). У 1993 - 1994 роках згідно Указу Президента, СКТБ було корпоратизоване і наказом Мінмашпрома України від 18.01.1994р. за №46 було створене акціонерне товариство "Одеське СКТБпродмаш". Пакет акцій ВАТ знаходився у державній власності до 1996 року, потім у процесі приватизації акцій ВАТ були продані на пільгових умовах та за приватизаційні сертифікати на 10,13,18 аукціонах, в тому числі ВАТ «ЛК «Украгромашінвест» 29738 акцій (або 25.0008 %). У 2011 році Товариство згідно з вимогами чинного законодавства змінило найменування на Публічне акціонерне товариство "ОДЕСЬКЕ СКТБ ПРОДМАШ". Оскільки проведення додаткової емісії акцій ПрАТ «Одеське СКТБ Продмаш» призведе до зменшення нашої частки у статутному фонді з 25,0008 до 0,0001%, позивач не зможе забезпечити через прийняття відповідних рішень загальними зборами акціонерів, наглядовою радою, правлінням, головою правління, іншими органами виконання зобов'язань, обумовлених договорами купівлі-продажу пакетів акцій, в обсягах, обумовлених умовами цих договорів. Крім того, у разі зменшення нашої частки в статутному фонді підприємства у випадку встановлення невиконання покупцем договірних зобов'язань ми зможемо повернути менший пакет акцій відносно статутного фонду підприємства, ніж було продано за договорами купівлі-продажу, тобто в такому випадку зменшиться відповідальність покупця за невиконання ним зобов'язань.

ВАТ «ЛК «Украгромашінвест» володіє 25% простих іменних акцій ОСОБА_1 акціонерного товариства «Одеське СКТБ Продмаш», що підтверджується випискою з веб-сайту Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку SMIDA станом на 11.01.2019р. 19.01.2019р. ПрАТ «Одеське СКТБ Продмаш» були проведені позачергові загальні збори, згідно п. 11, 12 Порядку денного планувалося розглянути питання про збільшення статутного капіталу шляхом проведення додаткової емісії, що позбавляє позивача переважного права на внесення коштів для проведення додаткової емісії та фактично зменшить корпоративні права ВАТ «ЛК «Украгромашінвест» в статутному капіталі відповідача з 25% до 0,1% та призведе до завдання збитків державі, зважаючи на правовий статус Підприємства.

Як вказує заявник, одночасно, зменшення частки покупця в статутному фонді підприємства є зміною договорів купівлі-продажу акцій, оскільки в чинній редакції договорів купівлі- продажу відображено чіткий показник розміру у відсотках придбаних пакетів акцій. Відповідно до п. 134 Державної програми приватизації, затвердженої Законом України від 18.05.2000р. №1723-ІІІ у відповідності до якого і здійснювалась приватизація ПРАТ «Одеське СКТБ Продмаш» зміни, що вносяться до договорів купівлі-продажу, укладених в процесі приватизації, не можуть передбачати зменшення відповідальності покупця за невиконання ним зобов'язань. При формуванні статутного фонду ПрАТ «Одеське СКТБ Продмаш» шляхом придбання акцій вносили свої активи в обмін на ці акції. Вкладом до статутного капіталу господарського товариства можуть бути гроші, цінні папери, інші речі або майнові чи інші відчужувані права, що мають грошову оцінку, якщо інше не встановлено законом (ч. 1 ст. 13 Закону «Про господарські товариства»). Грошова оцінка вкладу учасника господарського товариства здійснюється за згодою учасників товариства, а у випадках, установлених законом, вона підлягає незалежній експертній перевірці (ч. 2 ст. 13 Закону про госптовариства). Ціна майна, що вноситься засновниками в рахунок оплати акцій товариства, повинна відповідати ринковій вартості цього майна, визначеній на засадах незалежної оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність, як це передбачено ч. 2 ст. 11, ст. 8 Закону України від 17.09.2008 р. №514-УІ «Про акціонерні товариства». Рішення про залучення суб'єкта оціночної діяльності приймається наглядовою радою товариства. Ті самі особи затверджують і ринкову вартість майна на засадах проведеної незалежної оцінки. Затверджена вартість майна не може відрізнятися більше ніж на 10 відсотків від вартості, визначеної оцінювачем.

Додаткова емісія акцій АТ це процедура збільшення статутного капіталу шляхом розміщення додаткових акцій наявної номінальної вартості у порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку

Згідно з пп. 14.1.58 Податкового кодексу України, емісійний дохід це сума перевищення надходжень, отриманих емітентом від емісії (випуску) власних акцій (інших корпоративних прав) та інвестиційних сертифікатів, над номінальною вартістю таких акцій (інших корпоративних прав) та інвестиційних сертифікатів (під час їх первинного розміщення) або над ціною зворотного викупу під час наступних розміщень інвестиційних сертифікатів та акцій інвестиційних фондів .Таким чином , емітент отримає емісійний дохід, а відповідно до підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Кодексу в редакції, чинній з 01 січня 2015 року, об'єктом оподаткування податком на прибуток підприємств є, зокрема, прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності. Якщо Приватне акціонерне товариство «Одеське СКТБ Продмаш» отримає емісійний дохід, то ВАТ «ЛК «Украгромашінвест» отримає непокритий збиток, який підлягає оподаткуванню згідно вимог Податкового Кодексу України.

Щодо зустрічного забезпечення заявник зазначає, що у випадку наявності збитків у відповідача, спричинених забезпеченням позову, у випадку, якщо позивачу буде відмовлено в позові, позивач відшкодує вартість таких збитків в потрійному розмірі.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею 137 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обовязку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобовязання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять обєкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.138 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову подається одночасно з пред'явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.139 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

В поданій до суду заяві про забезпечення позову ВАТ «Лізингова компанія «Украгромашінвест» посилається на рішення позачергових загальних зборів ОСОБА_1 акціонерного товариства «Одеське СКТБ Продмаш» від 19.01.2019р., однак ані до позовної заяви ані до заяви про забезпечення позову вказаного рішення оформленого протоколом загальних зборів надано не було у звязку з чим у суду відсутня можливість перевірити які саме рішення були прийняті на позачергових загальних зборах ОСОБА_1 акціонерного товариства «Одеське СКТБ Продмаш» від 19.01.2019р.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Узан та інші проти Туреччини» (заяви №19620/05, 41487/05, 17613/08 та 19316/08) зазначено, що обмеження прав викладених у ст.1 Протоколу №1 Європейської конвенції з прав людини не можуть бути обґрунтовані за відсутності змагального судового розгляду, який відповідає принципу рівності сторін. Крім того ЄСПЛ у вказаному рішенні дійшов висновку, що не було встановлено «справедливого балансу» між обовязками інтересу суспільства та вимогами захисту права на повагу до власності.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви Відкритого акціонерного товариства «Лізингова компанія «Украгромашінвест» (03035, м. Київ, вул. Сурікова, 3, ) про забезпечення позову за вх.№2-1646/19 від 10.04.2019р. у справі №916/1017/19.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Відкритого акціонерного товариства «Лізингова компанія «Украгромашінвест» (03035, м. Київ, вул. Сурікова, 3, ) про забезпечення позову за вх.№2-1646/19 від 10.04.2019р. у справі №916/1017/19 відмовити.

Повний текст ухвали складено та підписано 11.04.2019р.

Ухвала набирає законної сили 11.04.2019р. та відповідно до ч.8 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України ухвала може бути оскаржено.

Суддя Л.В. Степанова