РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

02.04.2019Справа № 910/16723/18

За позовом Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Асад девелопмент"

3. Державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства "Реєстрації нерухомості" Вітько Маріанни Мирсаєтівни

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ангеловська Ольга Сергіївна

про визнання недійсним рішення та зобов'язання вчинити дії

Суддя Котков О.В.

Секретар судового засідання Кукота О.Ю.

Представники учасників справи:

від позивача Седлер О.І. (адвокат);

від відповідача-1 Климюк В.Ю. (адвокат);

від відповідача-2 не з'явились;

від відповідача-3 не з'явились;

від третьої особи не з'явились.

Вільний слухач ОСОБА_6

В судовому засіданні 02.04.2019 року, відповідно до положень ст. ст. 233, 240 Господарського процесуального кодексу України, було оголошено вступну та резолютивну частину рішення, повідомлено представників позивача та відповідача-1, що повне рішення буде складено 16.04.2019 року.

СУТЬ СПОРУ:

12 грудня 2018 року до Господарського суду міста Києва від Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни (позивач) надійшла позовна заява б/н від 28.11.2018 року до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" (відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Асад девелопменд" (відповідач-2), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку:

1) визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" (ідентифікаційний код юридичної особи 32378885, 02152, м. Київ, вул. Івана Миколайчука буд. 3/1, кв. 39) оформлені протоколом № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 р.;

2) витребувати з незаконного володіння на користь фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_3) наступні об'єкти нерухомого майна:

- нежитлове приміщення №140 площею 265,9 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000.

- нежитлове приміщення №140а площею 235,7 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000;

3) скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстраційні записи про право власності з моменту їх вчинення, а саме:

- запис про право власності № 27081653 від 17.07.2018 р. щодо приміщення №140 площею 265,9 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 140, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 про права власності ТОВ "Рідний край";

- запис про право власності № 27081732 від 17.07.2018 р. щодо приміщення №140а площею 235,7 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 140а, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 про права власності ТОВ "Рідний край";

- запис про право власності № 27100202 від 18.07.2018 р. щодо приміщення №140 площею 265,9 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 140, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 щодо права власності ТОВ "Асад девелопмент";

- запис про право власності № 27100006 від 18.07.2018 р. щодо приміщення №140а площею 235,7 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 140а, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 щодо права власності ТОВ "Асад девелопмент".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що об'єкти нерухомості вибули з володіння позивача поза його волею та без його відома, рішення позачергових загальних зборах товариства від 16.07.2018 р., оформлені протоколом № 16/07 є недійсними, до ТОВ "Рідний край" не перейшло право власності на спірні об'єкти нерухомості, тому ТОВ "Рідний край" не мало права щодо розпорядження ними та передачі до ТОВ "Асад девелопмент".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.12.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи №910/16723/18 здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 05.02.2019 року. Крім того, ухвалою суду від 27.12.2018 року було задоволено клопотання Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни про витребування доказів у Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

18.01.2019 року через відділ діловодства суду від відповідача-1 надійшла заява б/н від 17.01.2019 року «Про визнання позову», в якій відповідач-1 зазначає, що актів приймання-передачі, за якими належні позивачу на праві власності об'єкти нерухомості могли передаватися ТОВ «Асад девелопмент» не підписував, рішень щодо участі у створенні товариства та передачі до його статутного фонду нерухомого майна не приймав, оплати за відчуження об'єктів нерухомості у вигляді грошових коштів чи будь-якого іншого майна чи корпоративних прав від ТОВ «Асад девелопмент» не отримував, відтак спірні об'єкти нерухомості вибули з володіння позивача поза його волею, без його відома та безвідплатно, до відповідача-1 не перейшло право власності на спірні об'єкти нерухомості, отже товариство не мало права щодо розпорядження ними та передачі до ТОВ «Асад девелопмент», у зв'язку з чим, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

31.01.2019 року через відділ діловодства суду від Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації надійшли належним чином засвідчені копії матеріалів реєстраційної справи щодо приміщення № 140 площею 265,9 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 та реєстраційної справи щодо приміщення № 140а площею 235,7 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000, оформлені супровідним листом №074/07/1-295 від 24.01.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.02.2019 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 (тридцять) днів, залучено до участі у справі в якості відповідача-3 - Державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства "Реєстрації нерухомості" Вітько Маріанну Мирсаєтівну, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ангеловську Ольгу Сергіївну, підготовче засідання відкладено на 05.03.2019 року.

25.02.2019 року через відділ діловодства суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ангеловської Ольги Сергіївни надійшли пояснення № 42/01-16 від 20.02.2019 року, в яких остання зазначає, що будь-які підписи осіб на протоколі позачергових загальних зборів учасників ТОВ «Рідний Край» () № 16/07 від 16.07.2018 року нею не засвідчувались, записи в Реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за 16.07.2018 року щодо засвідчення справжності підписів будь-яких осіб в протоколі позачергових загальних зборів учасників ТОВ «Рідний Край» відсутні.

За ч. 4 ст. 233 Господарського процесуального кодексу України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Так, в підготовчому засіданні 05.03.2019 року судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження, яка занесена до протоколу судового засідання, та призначено справу № 910/16723/18 до судового розгляду по суті на 21.03.2019 року. Про призначення справи до судового розгляду по суті відповідачів-2, 3 та третю особу повідомлено ухвалою-повідомленням від 05.03.2019 року.

В судовому засіданні 21.03.2019 року судом оголошувалася перерва.

В судовому засіданні 02.04.2019 року представники позивача та відповідач -1 позовні вимоги підтримали та просили суд задовольнити позов.

Представники відповідачів - 2, 3 та третьої особи в судове засідання не з'явилися, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином. На адресу суду від відповідачів-2, 3 відзиву на позов, клопотань, заяв тощо не надходило.

Водночас, суд звертає увагу, що поштові відправлення з ухвалою суду від 21.03.2019 року у даній справі не були вручені відповідачам-2, 3, що підтверджується відомостями з офіційного веб-сайту Державного підприємства "Укрпошта" за поштовими ідентифікаторами № 968 та № 976.

Згідно приписів ч. 7 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

В пункті 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України визначено, що днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, керуючись приписами п. 5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що днем вручення відповідачам-2, 3 ухвали суду від 21.03.2019 року у справі № 910/16723/18 є 26.03.2019 року - відповідачу-2 та 27.03.2019 року - відповідачу-3.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачі-2, 3 були належним чином повідомлені про розгляд даної справи, проте своїм правом на подання відзиву на позов у визначений у відповідності до положень Господарського процесуального кодексу України строк, а також правом взяти участь у розгляді справи, не скористалися.

Відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

За таких обставин, приймаючи до уваги, що відповідачі - 2, 3 так і не скористалися наданими їм процесуальними правами, а за висновками суду у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача - 1, дослідивши всі представлені докази, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст. 113 Цивільного кодексу України господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками.

Згідно з ч. 1 ст. 50 Закону України "Про господарські товариства" товариством з обмеженою відповідальністю визнається товариство, що має статутний капітал, розділений на частки, розмір яких визначається установчими документами.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Рідний край» було створено на підставі рішення єдиного засновника та учасника - Мороз Тетяни Михайлівни, яка володіє часткою у статутному капіталі - 100%.

Нежитлове приміщення в літері «А» (група приміщень №140) площею 433,2 кв.м. за адресою: м. Київ, Червонозоряний проспект, 4-А (перейменовано на проспект ОСОБА_7) належить позивачу на праві власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності № 47007302 від 05.11.2015 року (копія міститься в матеріалах справи).

05.11.2015 року проведено державну реєстрацію об'єкту нерухомості - нежитлового приміщення в літері «А» (група приміщень №140) площею 433,2 кв.м., що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 47007585 (копія міститься в матеріалах справи).

В подальшому, на підставі заяв ФОП Мороз Тетяни Михайлівни № 28077134 від 07.05.2018 року та № 28077547 від 07.05.2018 року, посвідчених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 вищезазначений об'єкт нерухомості було поділено на 2 (два) окремих приміщення, а саме:

- нежитлове приміщення № 140 площею 265,9 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000, право власності на яке підтверджуються витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний № 123558833 від 11.05.2018 року (надалі - приміщення 140);

- нежитлове приміщення № 140а площею 235,7 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000, право власності на яке підтверджуються витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний № 123563366 від 11.05.2018 року (надалі - приміщення 140а).

Матеріалами справи підтверджується, що 16.07.2018 року спірні об'єкти нерухомості були зареєстровані за ТОВ "Рідний Край" на підставі актів приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року.

Вказані реєстраційні дії здійснені на підставі актів приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року, затверджених протоколом № 16/07 від 16.07.2018 року.

Так, у відповідності до протоколу № 16/07 від 16.07.2018 року прийнято рішення:

- збільшити розмір Статутного розміру капіталу Товариства до 5 018 500 гривень 00 коп. за рахунок прийняття на баланс Товариства об'єктів нерухомого майна;

- прийняти об'єкти нерухомості, а саме: нежитлове приміщення № 139 загальною площею 199,2 кв.м.; нежитлове приміщення № 140 загальною площею 265,9 кв.м.; нежитлове приміщення № 140а загальною площею 235,7 кв.м.; нежитлове приміщення № 144 загальною площею 671,4 кв.м.; нежитлове приміщення № 147 загальною площею 694,4 кв.м.; нежитлове приміщення № 154 загальною площею 455,6 кв.м.; нежитлове приміщення № 155 загальною площею 89,3 кв.м.; нежитлове приміщення № 156 загальною площею 508,9 кв.м.; нежитлове приміщення № 157 загальною площею 372,2 кв.м., що знаходяться за адресою: місто Київ, проспект Лобановського Валерія, будинок 4А; вартість нерухомого майна становить 5 000 000,00 грн.;

- затвердити Акти прийому-передачі № 1, № 2, № 3, № 4, № 5, № 6, № 7, № 8, № 9 від 16.07.2018 року;

- здійснювати діяльність Товариства на підставі модельного Статуту затвердженого Постановою Кабінетів Міністрів України "про затвердження модельного Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю" № 1182 від 16.11.2011 року, який є установчим документом;

- надати повноваження ОСОБА_9 (з правом передоручення іншим особам) на проведення державної реєстрації змін до відомостей про Товариство, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Як вбачається зі зворотного боку протоколу № 16/07 від 16.07.2018 року, підпис Мороз Тетяни Михайлівни на протоколі № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 року та Актах приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ангеловською Ольгою Сергіївною за реєстраційним № 1478.

Тоді як, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ангеловська О.С. у довідці № 255/01-16 від 28.08.2018 року вказує, що нею не вчинялись будь-які дії стосовно нотаріального засвідчення підписів Мороз Тетяни Михайлівни та ОСОБА_10 (директор ТОВ "Рідний край") на актах приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року та не вчинялись дії щодо засвідчення підпису Мороз Тетяни Михайлівни на протоколі № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" () від 16.07.2018 року, на підставі яких спірні об'єкти нерухомого майна незаконно перереєстровано на ТОВ "Рідний Край".

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно те реєстру права власності на нерухоме майно вбачається, що 17.07.2018 року об'єкти нерухомості були зареєстровані державним реєстратором Київської філії комунального підприємства "Реєстрації нерухомості" Вітько Маріанною Мирсаєтівною за ТОВ "Рідний край" на підставі рішень:

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 42102221 від 17.07.2018 року, номер запису про право власності: 27081653 - щодо приміщення 140;

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 42102346 від 17.07.2018 року, номер запису про право власності: 27081732 - щодо приміщення 140а.

Підставою виникнення права власності на вказані об'єкти нерухомості є Акти приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року та протокол № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 року.

В той же час, з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно те реєстру права власності на нерухоме майно вбачається, що 18.07.2018 року державним реєстратором Київської філії комунального підприємства "Реєстрації нерухомості" Вітько Маріанною Мирсаєтівною на підставі Актів приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року та протоколу № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 року здійснено перереєстрацію об'єктів нерухомості за ТОВ "Асад девелопмент".

Перереєстрація об'єктів нерухомості здійснена на підставі рішень:

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 42122632 від 18.07.2018 року, номер запису про право власності: 27100202 - щодо приміщення 140;

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 42122418 від 18.07.2018 року, номер запису про право власності: 27100006 - щодо приміщення 140а.

Судом встановлено, що наказом Міністерства юстиції України від 17.08.2018 року № 2682/5 "Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних-осіб-підприємців та громадських формувань" скасовано реєстраційні дії у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 19.07.2018 № 7004895 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов'язані зі змінами в установчих документах" та № 8004895 "Скасування реєстраційної дії (для виправлення помилок)", проведені державним реєстратором Київської філії комунального підприємства "Реєстрація нерухомості" Вітько М.М., стосовно товариства і обмеженою відповідальністю "Рідний кран" (код за ).

Звертаючись до суду з даним позовом позивач вказує, що об'єкти нерухомості вибули з володіння ФОП Мороз Тетяни Михайлівни поза її волею та без її відома, рішення позачергових загальних зборів товариства від 16.07.2018 р., оформлене протоколом № 16/07, згідно якого спірні об'єкти нерухомості передано до статутного капіталу ТОВ «Рідний край», є недійсним, відтак до ТОВ "Рідний край" не перейшло право власності на спірні об'єкти нерухомості, тому ТОВ "Рідний край" не мало права щодо розпорядження ними та передачі до ТОВ "Асад девелопмент", вчинені державним реєстратор реєстраційні дії незаконними. Позивач також вказує, що дії по відчуженню належного позивачу на праві власності нерухомого майна та їх перереєстрації в Державному реєстрі прав на нерухоме майно спрямовані на виключення відомостей про реєстрацію ТОВ "Рідний край" () з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Зазначені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Захист цивільних прав - це передбаченні законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Звертаючись до суду, позивач самостійно обирає спосіб захисту, передбачений ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України та ст. 20 Господарського кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Норми ст. 16 Цивільного кодексу України кореспондуються з положеннями ст. 20 Господарського кодексу України, якими визначено, що права та законні інтереси зазначених суб'єктів захищаються шляхом: визнання наявності або відсутності права; визнання недійсними господарських угод; відновлення становища; припинення дій; присудження до виконання обов'язку в натурі; відшкодування збитків; застосування штрафних і оперативно-господарських санкцій; установлення, зміни та припинення господарських правовідносин.

Щодо порушеного права господарський суд зазначає, що таким слід розуміти такий стан суб'єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб'єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов'язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Одночасно з цим, з огляду на обраний позивачем спосіб захисту, господарський суд зазначає, що статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до статті 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому, під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

В свою чергу, під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб'єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов'язку зобов'язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб'єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв'язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Отже, способи захисту за своїм призначенням можуть вважатися визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цивільних прав та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. При цьому, метою застосування певного способу захисту є усунення невизначеності у взаємовідносинах суб'єктів, створення необхідних умов для реалізації права й запобігання дій зі сторони третіх осіб, які перешкоджають його здійсненню.

Аналогічна правова позиція викладена у листі Верховного Суду України від 01.04.2014 року «Аналіз практики застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України».

В ст. 41 Конституції України закріплено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Частиною 5 ст. 98 Цивільного кодексу України передбачено, що рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

За приписами ст. 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Статтею 97 Цивільного кодексу України встановлено, що управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Положеннями ч. 1 ст. 1 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» визначено, що цей Закон визначає правовий статус товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю (далі - товариство), порядок їх створення, діяльності та припинення, права та обов'язки їх учасників.

Згідно з ч. 1 ст. 37 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" у товаристві, що має одного учасника, рішення з питань, що належать до компетенції загальних зборів учасників, приймаються таким учасником товариства одноособово та оформлюються письмовим рішенням такого учасника.

В п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» № 13 від 24.10.2008 року викладено позицію, згідно якої підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

За своєю правовою природою, рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Відтак, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Як вже було встановлено судом вище, 16.07.2018 року Державним реєстратором Київської філії Комунального підприємства "Реєстрації нерухомості" Вітько Маріанною Мирсаєтівною спірні об'єкти нерухомості були зареєстровані за ТОВ "Рідний Край" на підставі актів приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року, затверджених протоколом № 16/07 від 16.07.2018 року.

При цьому, в матеріалах справи міститься довідка № 255/01-16 від 28.08.2018 року з якої вбачається, що дії щодо засвідчення підпису Мороз Тетяни Михайлівни на протоколі № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ангеловської О.С. не вчинялись.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ФОП Мороз Тетяна Михайлівна, як єдиний засновник та учасник ТОВ «Рідний край», що володіє 100% частки у статутному капіталі товариства, про проведення загальних зборів учасників не повідомлялась, участі у їх проведенні та прийнятті рішень не брала.

З огляду на те, що ФОП Мороз Тетяна Михайлівна про проведення загальних зборів учасників не повідомлялась, участі у їх проведенні та прийнятті рішень не брала, протокол № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 року не підписувала, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ангеловської О.С. дії щодо засвідчення підпису Мороз Тетяни Михайлівни на протоколі № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 року не вчинялись, суд дійшов висновку, що позачергові загальні збори учасників ТОВ "Рідний край" 16.07.2018 року, оформлені протоколом № 16/07 не відбулись.

Враховуючи викладене вище, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край", оформлені протоколом № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 р. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про витребування об'єктів нерухомого майна з незаконного володіння відповідача-2 суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За змістом права власності, визначеного у статті 317 Цивільного кодексу України, власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Правомочність володіння розуміють як передбачену законом (тобто юридично забезпечену) можливість мати (утримувати) в себе певне майно (фактично панувати над ним, зараховувати на свій баланс тощо).

Правомочність користування означає передбачену законом можливість використовувати, експлуатувати майно, отримувати від нього корисні властивості, його споживання.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (п. 1 ст. 321 ЦК України).

Позитивний аспект права власності означає можливість реалізації прав на річ (майно) без участі всіх інших осіб, а негативний - усунення всіх інших осіб від речі і захист її від всіх цих осіб.

В ст. 387 Цивільного кодексу України визначено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду Касаційного господарського суду від 17.04.2018 року у справі № 924/872/16.

За приписами ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Зазначені позивачем у позовній заяві підстави повинні підтверджувати право власності (інше суб'єктивне право титульного володільця) позивача на витребуване майно, факт вибуття майна з його володіння, наявність майна у незаконному володінні відповідача, відсутність у відповідача правових підстав для володіння майном (безтитульний статус його володіння).

Набувач майна визнається добросовісним, якщо він не знав і не міг знати про те, що особа, яка відчужила йому майно, не мала на це права.

У свою чергу, набувач, який, придбаваючи майно, знав або міг знати, що особа, яка здійснила відчуження майна, не мала на це права, визнається недобросовісним набувачем, наприклад, особа придбала майно у особи, яка не мала права його відчужувати. У недобросовісного набувача майно може бути витребувано у будь-якому разі.

Можливість витребування майна від добросовісного набувача залежить від того, чи набуто ним майно відплатно або безвідплатно.

Майно набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, може бути витребувано у всіх випадках.

Як стверджує позивач, рішень щодо передачі спірних об'єктів нерухомості до статутного капіталу ТОВ «Рідний край», Акти приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року ФОП Мороз Тетяна Михайлівна не підписувала, будь-яких повноважень щодо розпорядження об'єктами нерухомості та підписання відповідних документів третім особам не надавала.

Як вказує відповідач-1, акти приймання-передачі, за якими належні позивачу на праві власності об'єкти нерухомості могли передаватися ТОВ «Асад девелопмент» не підписував, рішень щодо участі у створенні товариства та передачі до його статутного фонду нерухомого майна не приймав, оплати за відчуження об'єктів нерухомості у вигляді грошових коштів чи будь-якого іншого майна чи корпоративних прав від ТОВ «Асад девелопмент» не отримував.

Відтак, спірні об'єкти нерухомості вибули з володіння позивача поза його волею, без його відома та безвідплатно.

З наведеного слідує, що до відповідача-1 не перейшло право власності на спірні об'єкти нерухомості, отже відповідач-1 не мав права щодо розпорядження ними та передачі їх до ТОВ «Асад девелопмент».

Отже, з огляду на те, що ФОП Мороз Тетяна Михайлівна рішень щодо відчуження та передачі спірних об'єктів нерухомості, як внеску до статутного капіталу до будь-яких товариств не приймала, а також не надавала права на розпорядження об'єктами нерухомості будь-яким третім особам, зазначені обставини свідчать про незаконне відчуження належних ФОП Мороз Тетяні Михайлівні на праві власності об'єктів нерухомості поза її волею, без її відома та безвідплатно.

В той же час, у довідці № 255/01-16 від 28.08.2018 року зазначено, що будь-які дії стосовно нотаріального засвідчення підписів Мороз Тетяни Михайлівни та ОСОБА_10 на Актах приймання-передачі нерухомого майна № 2 та № 3 від 16.07.2018 року, на підставі яких спірні об'єкти нерухомого майна незаконно перереєстровано на ТОВ "Рідний Край", приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ангеловської О.С. не вчинялись.

При цьому, суд зауважує, що встановлені судом обставини та викладені позивачем в позовній заяві доводи відповідачами-2, 3 не спростовано.

З огляду на встановлений факт недійсності рішення позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край", оформленого протоколом № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 р. та факт неправомірного вибуття об'єктів нерухомості з володіння позивача, суд вважає похідну вимогу позивача про витребування з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Асад девелопмент" об'єктів нерухомого майна: нежитлового приміщення №140 площею 265,9 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 та нежитлового приміщення №140а площею 235,7 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог про скасування реєстраційних дій суд зазначає наступне.

Пунктом 13 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв'язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами.

Тобто, вимоги щодо реєстраційних дій розглядаються господарським судом, якщо такі вимоги є похідними від спору, що виник з корпоративних відносин.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" передбачено, що державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження", зокрема, щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі.

Враховуючи наведене вище, з огляду на похідний характер вимог, з метою забезпечення реального поновлення порушеного права позивача, суд вважає за можливе застосувати обраний позивачем спосіб захисту, який розцінюється судом як ефективний, в розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, та скасувати реєстраційні записи про право власності на об'єкти нерухомості з моменту їх вчинення.

За ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно ст. 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.12.2018 року встановлено відповідачам-1, 2, 3 строк у п'ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позов із урахуванням вимог, передбачених статтею 165 Господарського процесуального кодексу України, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство. Попереджено відповідачів-1, 2, 3, що у разі ненадання відзиву на позов, справа згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України буде розглянута за наявними в ній матеріалами.

Як встановлено судом, відповідачі-2, 3 не скористалися наданими ст. 46 Господарського процесуального кодексу України правами, жодного доказу на спростування доводів позивача, або доказів суду не надали.

Таким чином, зважаючи на встановлені обставини справи та вимоги правових норм викладених вище, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

В ч. 9 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Судові витрати позивача по сплаті судового збору відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідачів-1, 2 в рівних долях.

Керуючись ст.ст. 73, 86, 129, 219, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" (, адреса: 02152, м. Київ, вул. Івана Миколайчука, буд. 3/1, кв. 39), оформлені протоколом № 16/07 позачергових загальних зборів учасників ТОВ "Рідний край" від 16.07.2018 р.

3. Витребувати з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Асад девелопмент" (, адреса: 03035, м. Київ, вул. Кудряшова, 7, офіс 117) на користь Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни (ідентифікаційний код НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_2) об'єкти нерухомого майна:

- нежитлове приміщення №140 площею 265,9 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000.

- нежитлове приміщення №140а площею 235,7 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000.

4. Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстраційні записи про право власності з моменту їх вчинення:

- запис про право власності № 27081653 від 17.07.2018 р. щодо приміщення №140 площею 265,9 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 140, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 про права власності ТОВ "Рідний край";

- запис про право власності № 27081732 від 17.07.2018 р. щодо приміщення №140а площею 235,7 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 140а, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 про права власності ТОВ "Рідний край";

- запис про право власності № 27100202 від 18.07.2018 р. щодо приміщення №140 площею 265,9 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 140, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 щодо права власності ТОВ "Асад девелопмент";

- запис про право власності № 27100006 від 18.07.2018 р. щодо приміщення №140а площею 235,7 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 140а, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 000 щодо права власності ТОВ "Асад девелопмент".

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" (, адреса: 02152, м. Київ, вул. Івана Миколайчука, буд. 3/1, кв. 39) на користь Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни (ідентифікаційний код НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_2) судовий збір - 6506,27 грн. (шість тисяч п'ятсот шість гривень 27 копійок).

6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Асад девелопмент" (, адреса: 03035, м. Київ, вул. Кудряшова, 7, офіс 117) на користь Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни (ідентифікаційний код НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_2) судовий збір - 6506,27 грн. (шість тисяч п'ятсот шість гривень 27 копійок).

7. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 16.04.2019р.

Суддя О.В. Котков