Судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду
розглянувши заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Всеукраїнський адміністратор пенсійних фондів", адвоката Олійника Олега Станіславовича
за касаційною скаргою Непідприємницького товариства "Відкритий недержавний пенсійний фонд "ВСІ"
на рішення Господарського суду міста Києва
у складі судді Сівакова В.В.
на постанову Київського апеляційного господарського суду
у складі колегії суддів: Іоннікова І.А., Тарасенко К.В., Тищенко О.В.
за позовом Непідприємницького товариства "Відкритий недержавний пенсійний фонд "ВСІ"
до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Всесвіт", Товариство з обмеженою відповідальністю "Всеукраїнський адміністратор пенсійних фондів", Публічне акціонерне товариство "Державний ощадний банк України"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство "Банк "Таврика"
про стягнення 2 249 332, 85 грн.,
Мною при постановленні зазначеної ухвали висловлена окрема думка, яка полягає у наступному.
04 вересня 2018 року до Верховного Суду надійшла заява позивача про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду даної справи.
28 вересня 2018 року на електронну пошту Верховного Суду надійшла заява позивача, підписана електронним цифровим підписом, про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду даної справи. Крім того, 02 жовтня 2018 року до Суду надійшла заява позивача про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду даної справи. Судом встановлено, що за змістом зазначені заяви є ідентичними.
09 жовтня 2018 року до Верховного Суду надійшла заява позивача про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду даної справи.
У судовому засіданні 12 лютого 2019 року представник позивача подав заяву про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду даної справи.
15 березня 2019 року до Верховного Суду надійшла заява третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Всесвіт", про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду даної справи.
01 квітня 2019 року до Верховного Суду надійшла заява третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Всеукраїнський адміністратор пенсійних фондів", про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду даної справи.
Крім того, 02 квітня 2019 року представник Непідприємницького товариства "Відкритий недержавний пенсійний фонд "ВСІ" - адвокат Олійник Олег Станіславович, подав дві ідентичні за змістом заяви про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду даної справи.
Зазначені заяви мотивовані тим, що суддя Вронська Г.О. протиправно створює відповідачу умови, які ставлять його у краще становище у порівнянні із позивачем. Головуюча суддя не проінформувала представника позивача адвоката Олійника Олега Станіславовича, який є єдиним представником товариства, у встановленому порядку про дату, час та місце розгляду справи, чим порушила встановлені законом гарантії адвокатської діяльності, що безумовно свідчить про її упередженість до позивача та намір винести незаконне судове рішення про відмову у задоволенні касаційної скарги.
З огляду на завдання та основні засади господарського судочинства, враховуючи тривалий розгляд цієї справи, а також те, що чергове зупинення провадження у даній справі призведе до невиправданого затягування судового процесу, на мою думку, Суд мав залишити вищезазначені заяви про відвід судді Вронської Г.О. без розгляду з огляду на таке.
Щодо заяви про відвід третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Всеукраїнський адміністратор пенсійних фондів", то я вважаю, що зазначена заява має бути залишена без розгляду на підставі частини 5 статті 38 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до частини 5 статті 38 Господарського процесуального кодексу України, якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.
Як свідчать матеріали даної справи, заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Всеукраїнський адміністратор пенсійних фондів" про відвід судді Вронської Г.О. по суті є ідентичною за змістом заяві Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Всесвіт" та містить аналогічні підстави, які вже були розглянуті Судом та у задоволенні яких було відмовлено ухвалою від 21.03.2019.
Щодо заяви про відвід представника позивача - адвоката Олійника Олега Станіславовича, то, на мою думку, зазначена заява має бути визнана Судом зловживанням процесуальними правами, що спрямоване на свідоме, невиправдане затягування судового процесу, і така заява підлягає залишенню без розгляду з огляду на таке.
Відповідно до частини 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Частиною 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
За змістом частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин справи Суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.
Таким чином, правовідносини Суду із кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню у розумні строки законного та обґрунтованого рішення, створенню особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.
Як свідчать матеріали даної справи, касаційне провадження за касаційною скаргою Непідприємницького товариства "Відкритий недержавний пенсійний фонд "ВСІ" було порушено 09 липня 2018 року, більш як 9 місяців тому.
Відповідно до протоколу судового засідання від 02.04.2019 адвокат Олійник Олег Станіславович був присутній у судовому засіданні 02 квітня 2019 року, а отже він був обізнаний про дату, час та місце розгляду касаційної скарги.
Крім того, судові рішення оприлюднюються в Єдиному державному реєстрі судових рішень, доступ до якого є відкритим.
При цьому Суд мав врахувати і правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Слід також взяти до уваги, що представник позивача - адвокат Олійник Олег Станіславович неодноразово звертався із заявами про відвід судді Вронської Г.О. у розгляді даної справи, які були визнані Судом необґрунтованими, залишені без розгляду, або у задоволенні яких було відмовлено.
Згідно з частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України, якщо подання скарги, заяви клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, Суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Згідно з частиною 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.
Суддя Верховного Суду Г. Вронська