ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

05.04.2019

Справа № 910/15530/18

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Коверги П.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Актеа»

до Київської митниці ДФС, Київської міської митниці ДФС та Державної казначейської служби України

про стягнення 373 548 грн.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Актеа» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Київської митниці ДФС, Київської міської митниці ДФС та Державної казначейської служби України про стягнення 373 548 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані завданням позивачу відповідачами 1 та 2 майнової шкоди, внаслідок незаконних дій, встановлених в поставної Солом’янського районного суду міста Києва від 20.04.2018 у справі № 760/8827/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2018 судом залишено позовну заяву без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків та встановлено спосіб їх усунення.

10.12.2018 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків, відповідно до якої, позивачем усунуто недоліки, зазначені в ухвалі Господарського суду міста Києва від 21.11.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.12.2018 відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

01.04.2019 представником позивача подано два клопотання про заміну позивача.

У судове засідання 05.04.2019 представники позивача, відповідачів 1 та 2 з’явились, представник відповідача – 3 не з’явився.

Заслухавши пояснення представників сторін щодо поданих представником позивача клопотань про заміну позивача, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 52 ГПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов'язкові для нього так само, як вони були обов'язкові для особи, яку правонаступник замінив.

Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об'єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Суд зазначає, що перелік вказаних дій не є вичерпним, водночас, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

04.03.2019 представником позивача подано клопотання про заміну позивача, за результатами розгляду якого, судом постановлено ухвалу про відмову в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю “Актеа” про залучення до участі у справі правонаступника позивача та заміну Товариства з обмеженою відповідальністю “Актеа” його правонаступником – Приватним підприємством “Новел”.

Представник позивача був присутній під час оголошення вступної та резолютивної частини ухвали.

Означена ухвала в порядку та строки визначені ГПК України оскаржена не була, однак, 01.04.2019 представником позивача подано два ідентичні за своїм змістом, суттю та доданими документами клопотання про залучення правонаступника позивача.

Таким чином, повторне подання двох заяв ідентичних розглянутій заяв, розцінюються судом як дії, спрямовані на затягування розгляду справи та свідчать про зловживання процесуальними правами учасника справи щодо подання заяв.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов'язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб'єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Згідно з ч. 3 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку про необхідність залишення без розгляду поданих позивачем заяв про заміну позивача на підставі ч. 3 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, так як подання таких заяв визнається судом зловживанням позивачем своїми процесуальними правами.

При цьому, ч. 4 ст. 43 ГПК України визначає, що суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з ст. 132 ГПК України заходами процесуального примусу є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) штраф.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов'язків, встановлених цим Кодексом.

У зв’язку з чим, суд вважає за необхідне застосувати до позивача захід процесуального примусу у вигляді попередження.

Керуючись статтями 42, 43, 132, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Визнати подання Товариством з обмеженою відповідальністю «Актеа» клопотань про заміну позивача зловживанням процесуальними правами.

2. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Актеа» про заміну позивача залишити без розгляду.

3. Попередити Товариство з обмеженою відповідальністю «Актеа» про можливість вжиття судом заходів процесуального примусу, передбачених ст. 135 ГПК України, а саме штрафу, за невиконання процесуальних обов’язків, зокрема зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Згідно з ч.1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI “Перехідні положення” Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її складення повного тексту.

Повний текст ухвали складено: 08.04.2019.

Суддя О.А. Грєхова