УХВАЛА

м. Київ

02.04.2019Справа № 910/10877/17
За позовом Національного банку України, м. Київ

до Приватного акціонерного товариства "Компанія Райз", м. Київ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимогу щодо предмета спору на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Фінансова ініціатива", м. Київ

про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

Суддя Морозов С.М.

За участю представників учасників справи:

від позивача: Пятецький С.В. (представник за довіреністю №18-0014/58648 від 02.11.2018);

від відповідача: Чугунов М.В (представник за довіреністю, адвокат - свідоцтво НОМЕР_1 від 29.11.2017);

від третьої особи: не з'явились.

ВСТАНОВИВ:

Національний банк України (позивач) звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства "Компанія Райз" (відповідач) про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.07.2017 прийнято позовну заяву до розгляду, порушено провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати у закритому судовому засіданні, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Фінансова ініціатива" та призначено розгляд справи на 08.08.2017.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.08.2017 розгляд справи відкладено до 15.08.2017.

В судовому засіданні 15.08.2017 судом оголошено перерву до 12.09.2017.

В судовому засіданні 12.09.2017 суд дійшов висновку про направлення до Прокуратури міста Києва повідомлення про виявлені в ході розгляду справи ознаки діянь, що можуть переслідуватись в кримінальному порядку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2017 продовжено строк розгляду спору на 15 днів та оголошено в справі перерву до 19.09.2017.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 19.09.2017 у справі № 910/10877/17 призначено судову оціночно-будівельну експертизу, проведення якої у встановлений законом строк доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз та зупинено провадження у справі.

02.10.2017 до суду надійшов лист Прокуратури міста Києва 04/2/2-р-17 від 27.09.2017 згідно якого, перевірку доводів викладених у повідомленні передано на розгляд в Головне управління Національної поліції України в місті Києві.

22.11.2017 до суду від експертної установи надійшов лист №10/4979/4381 від 06.11.2017, в якому запропоновано суду погодити строк проведення судової експертизи у справі №910/10877/17 у строк, що перевищує 90 календарних днів та забезпечити оплату вартості проведення експертного дослідження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.11.2017 погоджено експертній установі проведення судової експертизи у справі №910/10877/17 у строк понад 90 календарних днів та повторно зобов'язано відповідача попередньо оплатити вартість судової експертизи, докази чого надати до суду.

23.02.2018 до суду від експертної установи надійшло клопотання №10/4979/360 від 31.01.2018 судового експерта Вітера Р.В. про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової оціночно-будівельної експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.02.2018 на підставі ст. 230 Господарського процесуального кодексу України поновлено провадження у справі, зобов'язано учасників справи в строк до 15.03.2018р. надати суду копію технічного паспорту МБТІ станом на червень 2017 на будівлі та споруди, комплексу загальною площею 583,5 кв. м., що складається з вагової, Б, 23,6 кв. м., Гараж, В, 94,9 кв. м., Майстерня, Д, 14,6 кв. м., Склад, Ж, 273,3 м. кв., Вбиральня, З, Огорожа, 1, Залізнична дорога, 2, Ворота, 3, які знаходяться за адресою, Запорізька область, м. Токмак, вул. Куйбишева, б. 47 та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

25.07.2018 до суду від експертної установи надійшло клопотання про надання доступу до об'єкту дослідження, відповідно до якого судові експерти Вітер Р.В. та Захарченко В.В. просять суд повідомити сторін, що дослідження об'єктів відбудеться 08.08.2018 о 11-00 год., забезпечити прибуття експерта та надати безперешкодний доступ 08.08.2018 о 11-00 год. до об'єктів дослідження та забезпечити присутність при дослідженні всіх сторін по справі (або їх законних представників).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.07.2018 на підставі ст. 230 Господарського процесуального кодексу України поновлено провадження у справі, повідомлено учасників справи, що дослідження будівель та споруд, а саме комплексу, загальною площею 583,5 кв. м., що складається з вагової, Б, 23,6 кв. м., Гараж, В, 94,9 кв. м., Майстерня, Д, 14,6 кв. м., Склад, Ж, 273,3 м. кв., Вбиральня, З, Огорожа, 1, Залізнична дорога, 2, Ворота, 3, які знаходяться за адресою, Запорізька область, м. Токмак, вул. Куйбишева, б. 47 відбудеться 08.08.2018р. о 11-00 год., зобов'язано відповідача - Публічне акціонерне товариство "Компанія Райз" забезпечити прибуття експерта та надати судовим експертам безперешкодний доступ 08.08.2018р. о 11-00 год. до об'єктів дослідження - вагова, Б, 23,6 кв. м., Гараж, В, 94,9 кв. м., Майстерня, Д, 14,6 кв. м., Склад, Ж, 273,3 м. кв., Вбиральня, З, Огорожа, 1, Залізнична дорога, 2, Ворота, 3, які знаходяться за адресою, Запорізька область, м. Токмак, вул. Куйбишева, б. 47, зобов'язано учасників справи забезпечити присутність своїх представників при дослідженні об'єктів, провадження у справі № 910/10877/17 зупинено на час проведення судової експертизи та отримання висновку експерта.

20.08.2018 до суду від експертної установи надійшло повідомлення про неможливість надання висновку №4979-17 комісійної судової оціночно-будівельної експертизи по справі № 910/10877/17 від 08.08.2018 у зв'язку з тим, що станом на 08.08.2018 відповідач по справі - Приватне акціонерне товариство "Компанія Райз" до експертної установи не звернулось, не забезпечило прибуття експертів та не надало доступ до об'єктів дослідження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.09.2018 поновлено провадження у справі, розгляд справи поставлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09.10.2018.

В підготовчому засіданні 09.10.2018 судом оголошено перерву до 13.11.2018.

В підготовчому засіданні 13.11.2018 судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 11.12.2018.

В підготовчих засіданнях 11.12.2018 та 29.01.2019 судом оголошувались перерви до 29.01.2019 та до 05.03.2019 відповідно.

Окрім того, в засіданні 29.01.2019 судом здійснену заміну назви відповідача з Публічного акціонерного товариства "Компанія Райз" на Приватне акціонерне товариство "Компанія Райз".

В підготовчому засідання 05.03.2019 судом було ухвалено закрити підготовче провадження та призначено до розгляду справи по суті на 02.04.2019.

02.04.2019 до суду надійшла заява Приватного акціонерного товариства "Компанія Райз" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/10877/17.

Заява мотивована тим, що під час розгляду даної справи у судді Морозова С.М. має місце налаштованість на поверхневий розгляд справи, схильність до вирішення спору на користь відповідача у зв'язку з чим порушується принцип рівності учасників та змагальності. Вказане може призвести до винесення неправосудного рішення. Про упередженість суду свідчить комплекс обставин, що в цілому формують позицію заявника щодо даного питання. Дії Національного банку України та факт відмови у призначенні необхідної у справі судової експертизи ставлять під сумнів дотримання колегією загальних принципів господарського судочинства. На думку заявника, очевидно, що суддя Морозов С.М. при вирішенні справи по суті та прийнятті судового рішення будуть стриманими у відношенні до відповідача, а безмежний авторитет Національного банку України має вплив на внутрішнє переконання суду в даному провадженні. Факт впливу Національного банку України підтверджується відмовою в задоволенні усіх клопотань, заяв та скарг, що були подані відповідачем. Отже є значний ризик щодо прийняття неправосудного рішення. Такі дії сприймаються заявником як упередження по відношенню до відповідача, вбачається порушення права на захист та доказування, рівність та змагальність в судовому процесі, які декларовані як національним законодавством так і міжнародними нормами.

За наведених вище обставин, відповідач на підставі ст.ст. 38, 39, 40 ГПК України просив відвести суддю Морозова С.М. від розгляду цієї справи.

Розглянувши заяву про відвід судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи, суд відзначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

В той же час, відповідно до ч. 3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно ч. ч. 2, 7 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Суд розглянув викладені у заяві про відвід судді Морозова С.М. доводи, якими відповідач обґрунтовує підстави для відводу складу суду у цій справі та відзначає наступне.

Так, відповідач як на підставу для відводу судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи посилається на налаштованість на поверхневий розгляд справи, схильність до вирішення спору не на його користь у зв'язку з чим порушується принцип рівності учасників та змагальності, отже є значний ризик щодо прийняття неправосудного рішення.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Варто зазначити, що слово "безсторонній" в українській мові означає "який складає думку про кого-, що-небудь або щось робить на підставі об'єктивних фактів, а не особистого почуття; неупереджений, справедливий, об'єктивний // Який постає (постав) не з особистого почуття (прихильності, неприязні чи упередження тощо)".

Незважаючи на те, що безсторонність, зазвичай, означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. В цьому контексті можна провести розмежування між суб'єктним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу.

Таким чином, правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться; тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має отримати відвід. Йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві судді мають викликати в громадськості.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Протягом розгляду цієї справи, як і будь-якої іншої, суд керувався та керується завданням господарського судочинства, основними принципами (засадами) якого є:

1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов'язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Суд при розгляді цієї справи, керуючись завданням господарського судочинства, забезпечуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність господарського судочинства створював усім учасникам судового процесу, в тому числі й відповідачу необхідні умови для реалізації ними своїх процесуальних прав.

Окрім того, відповідно ст. 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов'язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Таким чином, якщо відповідач незгоден з процесуальним рішенням судді він у відповідності до чинного законодавства має право оскаржити таке рішення в апеляційному порядку.

Відповідачем у заяві про відвід судді Морозова С.М. не наведено в чому саме полягає налаштованість суду на поверхневий розгляд справи та вплив безмежного авторитету позивача на суд, як і не наведено мотивованих підстав здійснення розгляду справи виключно в інтересах позивача, що по суті є порушенням принципів змагальності сторін, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Мотивованих підстав браку безсторонності у судді Морозова С.М., що стало б підставою для його відводу від розгляду справи № 910/10877/17 відповідачем не наведено.

Обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об'єктивності судді Морозова С.М. від розгляду справи, судом не встановлено.

Щодо того, що суддя при розгляді справи і при винесенні рішення буде стриманим у відношенні до відповідача, суд відзначає, що попри наведені у заяві про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи норми Основного Закону та чинного процесуального закону, які, нібито, на думку відповідача, порушені судом будь-яких підстав вважати порушеними права відповідача у суду відсутні.

Виходячи зі змісту заяви відповідача про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/10877/17, суд доходить до висновку, що фактично заявник висловлює свою незгоду з процесуальними рішеннями судді під час розгляду справи.

Суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Стосовно того, що судом було відмовлено в задоволенні всіх поданих відповідачем клопотань та відмовлено в призначенні необхідної в справі експертизи, то необхідно зазначити таке.

Ухвалою від 08.08.2017 було задоволено клопотання відповідача про витребування від позивача доказів у справі.

Ухвалою суду від 19.09.2017 було задоволено клопотання відповідача про призначення в справі судової експертизи.

Наявним в справі повідомленням від 08.08.2018, складеним судовими експертами Вітер Р.В. та Захарченко В.В., підтверджується неможливість надання висновку №4979-17 комісійної судової оціночно-будівельної експертизи по справі 910/10877/17 у зв'язку з тим, що ПАТ «Компанія «Райз» до експертної установи не звернулось, та не забезпечило прибуття експертів і не надало доступ до об'єктів дослідження.

Таким чином, дії відповідача слугували підставою для невиконання експертами призначеної судом за ухвалою суду від 19.09.2017 судової оціночно-будівельної експертизи.

За висновком суду, суд створив учасникам справи достатні умови для реалізації ними своїх процесуальних прав.

Суд наголошує на тому, що в силу положень статей 14, 74 ГПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

З огляду на викладене, наведені у заяві Приватним акціонерним товариством «Компанія Райз» про відвід судді Морозова С.М. обставини не свідчать про наявність підстав, передбачених ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, для відводу судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи, у зв'язку з чим суд визнає таку заяву відповідача необґрунтованою.

Частиною 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України встановлено, якщо суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суд у цьому випадку не вбачає правових підстав для зупинення провадження у справі.

На виконання приписів процесуального закону заява Приватним акціонерним товариством «Компанія Райз» про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/10877/17 передається на розгляд судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, який буде визначено у порядку, встановленому частиною першою статті 32 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Приватного акціонерного товариства «Компанія Райз» про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/10877/17 передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя C.М. Морозов