ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"04" квітня 2019 р.                                          Справа № 911/1261/15

За заявою прокурора Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради Київської області про перегляд за нововиявленими обставинами рішення господарського суду Київської області від 13.05.2015 у справі 911/1261/15

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче лікувально-оздоровче підприємство "Медиком", 07363, Київська обл., Вишгородський район, село Хотянівка, вулиця масив "Дніпро", будинок 1

до Вишгородської міської ради, 07300, Київська обл., Вишгородський район, місто Вишгород, площа Шевченка, будинок 1

про визнання права постійного користування на земельні ділянки

суддя Н.Г. Шевчук

за участю представників сторін:

від прокуратури: не з’явився;

від позивача: не з’явився;

від відповідача: не з’явився.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 13.05.2015 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче лікувально-оздоровче підприємство "Медиком" до Вишгородської міської ради задоволено повністю, визнано за Товариством право постійного користування на земельні ділянки площею 1,1148 га кадастровий номер :38:101:0904 та площею 0,7436 га кадастровий номер :38:101:0903 на території Вишгородської міської ради для розміщення та обслуговування бази відпочинку "Славутич".

Прокуратурою Київської області 14.05.2018 в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради Київської області подано заяву №05/2-1125вих-18 від 12.05.18 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Київської області від 13.05.2015 у справі 911/1261/15.

Заява обґрунтована ти, що в ході опрацювання технічної документації по складанню державного акту на право постійного користування землею Київській обласній раді профспілки працівників електроніки встановлено, що земельні ділянки площею 1,1148 га кадастровий номер :38:101:0904 та площею 0,7436 га кадастровий номер :38:101:0903, на які визнано право постійного користування за Товариством з обмеженою відповідальністю "Виробниче лікувально-оздоровче підприємство "Медиком", за сукупною площею, конфігурацією і місцем розташуванням суттєво відрізняються та не мають ніякого відношення до земельної ділянки площею 2,158 га, яка перебувала у постійному користуванні Київської обласної ради профспілки працівників радіоелектроніки на підставі державного акту на право постійного користування серії І-КВ №003032.

За змістом частини 6 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

На підставі Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 № 2147-VIII (набрав чинності 15.12.2017) названі кодекси викладено в новій редакції, в тому числі й Господарський процесуальний кодекс України.

Однак якщо в новому Законі відсутнє положення про визнання пріоритетності раніше прийнятого закону, то підлягають застосуванню положення пізніше прийнятого закону виходячи із визначенням темпоральної (часової) колізії. Отже за відсутності у Господарському процесуальному кодексі України (у редакції, чинній з 15.12.2017) визнання пріоритетності положень Закону України "Про прокуратуру" (чинний з 15.07.2015) застосуванню підлягають норми Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до статті 53 Господарського процесуального кодексу України (у редакції, чинній з 15.12.2017, яка діяла на час звернення прокурора з заявою про перегляд рішення у цій справі за нововиявленими обставинами) у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Водночас за змістом пункту 2 частини 1 статті 321 Господарського процесуального кодексу України, якою встановлено порядок і строк подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 2 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок (ухвала) у кримінальному провадженні набрав (набрала) законної сили.

Згідно з частиною 2 статті 325 Господарського процесуального кодексу України справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Отже зі змісту зазначених норм убачається, що заяву про перегляд судового рішення, може бути подано учасником справи.

У свою чергу статтею 41 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

При розгляді вимог у наказному провадженні учасниками справи є заявник та боржник. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

У справах про оскарження рішення третейського суду та про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду учасниками справи є учасники третейського розгляду, а також особи, які не брали участі у третейському розгляді, якщо третейський суд вирішив питання про їхні права та (або) обов’язки. У справах про банкрутство склад учасників справи визначається Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Згідно зі статтею 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред’явлено позовну вимогу.

Як убачається з матеріалів справи предметом спору у цій справі є вимога Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче лікувально-оздоровче підприємство "Медиком" до Вишгородської міської ради про визнання права постійного користування на земельні ділянки.

Натомість прокурор у справі під час розгляду Господарським судом Київської області і винесення рішення від 13.05.2015 у справу не вступав, учасником справи не був.

Отже сторонами у цій справі на час звернення прокурора із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами були Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробниче лікувально-оздоровче підприємство "Медиком" – позивач і Вишгородська міська рада – відповідач.

Оскільки прокурор не є учасником цієї справи і відповідно до положень процесуального законодавства не має особливого статусу і не наділений повноваженнями, зокрема, щодо звернення до суду із заявою про перегляд судового рішення у порядку іншому, ніж передбачений статтею 321 Господарського процесуального кодексу України, ці недоліки не можуть бути усунені і прокурор не може звернутись з нею до суду повторно, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення поданої в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради Київської області заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Київської області від 13.05.2015 у справі 911/1261/15.

Такої позиції притримується Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду (постанова від 16.10.2018 у справі №916/1538/16).

Ураховуючи викладене суд не вбачає підстав для встановлення у цій справі наявності чи відсутності нововиявлених обставин та вирішення питання щодо перегляду рішення суду від 13.05.2015.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на заявника.

Керуючись статтями 129, 234, 320, 325 Господарського процесуального кодексу України суд

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні заяви прокурора Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради Київської області про перегляд за нововиявленими обставинами рішення господарського суду Київської області від 13.05.2015 у справі 911/1261/15.

Ухвала господарського суду оскаржується в порядку та строки, визначені статтями 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя                                 Н.Г. Шевчук

Ухвалу підписано: 04.04.2019