УХВАЛА

м. Київ

08.04.2019Справа № 910/16804/18

За позовом ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче

підприємство «Світло»

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Я Р Д»

про визнання недійсним Договору та визнання незаконною передачу нерухомого

майна

Суддя Літвінова М.Є.

Представники учасників справи:

від позивача: ОСОБА_2, ОСОБА_1;

від відповідача-1: не з'явився;

від відповідача-2: не з'явився.

Присутній у судовому засіданні: ОСОБА_2

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково - виробниче підприємство "Світло" (далі - відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Я Р Д" (далі - відповідач-2) про:

- визнання недійсним (нікчемним) Договору про спільну діяльність від 15 січня 2016 року, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Світло" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Я Р Д";

- визнання незаконною передачу Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково - виробниче підприємство "Світло" нежилих приміщень на 1-му, ІІ-му та мансардному поверхах в літ. Б загальною площею 2455,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Казимира Малевича (Боженка), 86, Товариству з обмеженою відповідальністю "Я Р Д".

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що його права як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково - виробниче підприємство "Світло" порушені, оскільки нежитлові приміщення вибули з володіння, користування і розпорядження Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково - виробниче підприємство "Світло", всі фактичні дії щодо вказаних нежитлових приміщень здійснює одноособово Товариство з обмеженою відповідальністю "Я Р Д", що призводить до збиткової діяльності товариства.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.12.2018 відкрито провадження у справі № 910/16804/18, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 28.01.2019 року.

14 січня 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача-1 подано відзив на позовну заяву та додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

14 січня 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача-2 подано відзив на позовну заяву та додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

15 січня 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва позивачем подано заяву про забезпечення позову.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 17.01.2019 відмовлено у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

23 січня 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва позивачем подано відповідь на відзив, а також клопотання про призначення судової експертизи.

25 січня 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва позивачем подано клопотання про витребування доказів, клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, а також клопотання про уточнення позовних вимог.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 28.01.2019 підготовче засідання відкладено на 18.02.2019 року.

15 лютого 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача-1 подано клопотання про відкладення розгляду справи.

18 лютого 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва позивачем подано клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача та збільшення позовних вимог, а також клопотання про допит свідка.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 18.02.2019 підготовче засідання відкладено на 06.03.2019 року.

21 лютого 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежилі приміщення на І-му, ІІ-му та мансардному поверхах в літ. Б загальною площею 2455,7 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Казимира Малевича (Боженка), 86, а також заборони ТОВ «Я Р Д» передавати в оренду, здійснювати реконструкцію, перепланування, розширення площі нежилих приміщень на І-му, ІІ-му та мансардному поверхах в літ. Б загальною площею 2 455,7 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Казимира Малевича (Боженка), 86 до набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 25.02.2019 судом відмовлено у задоволенні вищевказаної заяви про забезпечення позову.

06 березня 2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача-2 подані заперечення на заяву про забезпечення позову, заперечення на заяву про збільшення розміру позовних вимог та клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 06.03.2019 року судом розглянуто подану позивачем 25.01.2019 року заяву про уточнення позовних вимог та вирішено відмовити у прийнятті означеної заяви до розгляду.

Крім того, у підготовчому засіданні судом розглянуто подане позивачем клопотання про витребування доказів у справі та вирішено задовольнити його частково, враховуючи наступне.

Так, в силу приписів частини 1 статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частина 5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що однією з основних засад господарського судочинства є змагальність сторін.

Положення частини 3 статті 13 та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Обов'язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1-3 статті 80 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Водночас, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання (частини 1 та 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 81 Господарського процесуального кодексу України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасникiв даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від iнших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 86, 236, 277 Господарського процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на місцевий господарський суд покладено обов'язок всебічно та повно з'ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов'язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред'явлення таких роз'яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов'язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

За таких обставин, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача в частині витребування у відповідача-2 доказів, які підтверджують розмір частки (внеску) ТОВ «НВП «Світло» та ТОВ «Я Р Д» у спільній діяльності за договором про спільну діяльність від 15.01.2016 із зазначенням грошової частки (внеску); доказів отримання ТОВ «Я Р Д» валового доходу/прибутку за 2017, 2018 роки від здавання в оренду нежитлових приміщень на І-му, ІІ-му та мансардному поверхах в літ. Б загальною площею 2 455,70 м.кв., які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Боженка, 86, за договором про спільну діяльність від 15.01.2016; докази, які підтверджують витрати ТОВ «Я Р Д», здійснені за рахунок коштів, отриманих від спільної діяльності з ТОВ «НВП «Світло» за договором про спільну діяльність від 15.01.2016.

У задоволенні іншої частини клопотання суд позивачу відмовляє, оскільки позивачем не доведено які саме обставини заявлених позовних вимог можуть підтвердити або спростувати ці докази.

Також, судом відмовлено у задоволенні поданого позивачем клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві, враховуючи наступне.

Положеннями статті 50 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов'язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Наведені приписи процесуального законодавства передбачають можливість участі в судовому процесі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на предмет спору, якщо рішення господарського суду зі спору може вплинути на права та обов'язки цієї особи щодо однієї із сторін. Така третя особа виступає в процесі на стороні позивача або відповідача - у залежності від того, з ким із них у неї існують (або існували) певні правові відносини.

Слід зазначити, що метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини.

Допущення або притягнення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з'ясовувати, чи буде у зв'язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено її наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

В даному випадку, суд вважає, що рішення у даній справі не вплине на права та обов'язки Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві, у зв'язку з чим відсутні правові підстави для його залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

При цьому, суд відмовляє у задоволенні поданого позивачем клопотання про допит в якості свідків директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Світло» ОСОБА_3 та директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Я Р Д» ОСОБА_5, оскільки воно подано з порушенням порядку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України.

Так, статтею 87 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб. На підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Законом можуть бути визначені інші обставини, які не можуть встановлюватися на підставі показань свідків. Сторони, треті особи та їх представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи. Показання свідка, що ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, не беруться судом до уваги.

Показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка (частина 1 статті 88 Господарського процесуального кодексу України).

Положеннями статті 89 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти. Суд має право зобов'язати учасника справи, який подав заяву свідка, забезпечити явку свідка до суду або його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Якщо свідок без поважних причин не з'явився в судове засідання або не взяв участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд не бере до уваги його показання.

При цьому, відповідно до статті 90 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи або у додатку до неї не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для с справи. Учасник справи, якому поставлено питання іншим учасником справи, зобов'язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

У наведеній нормі процесуального права законодавцем чітко передбачено порядок подання заяв із запитаннями до іншої сторони, а саме таке клопотання може бути заявлено лише в перші заяві по суті справи.

В ч. 2 ст. 161 ГПК України наведено перелік видів заяв по суті справи, а саме: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Проте, ані позовна заява, ані відповідь на відзив не містять жодних запитань до відповідача. Викладені відповідно до вимог статті 89 Господарського процесуального кодексу України заяви свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в матеріалах справи відсутні.

За таких обставин, суд відмовляє у задоволенні клопотання позивача про допит в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_5.

При цьому, у підготовчому засіданні 06.03.2019 року суд відклав розгляд поданих позивачем клопотань про залучення у справі іншого відповідача та збільшення розміру позовних вимог, а також про призначення у справі судової експертизи з метою надання можливості відповідачам висловити свою правову позицію щодо заявлених клопотання.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 06.03.2019 підготовче засідання відкладено на 20.03.2019 року, в порядку статті 81 Господарського процесуального кодексу України витребувано у відповідача-2 додаткові докази у справі.

18.03.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача-2 подано клопотання про продовження процесуальних строків для подання доказів, витребуваних ухвалою господарського суду міста Києва від 06.03.2019 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 20.03.2019 року вищевказане клопотання відповідача-2 задоволено, підготовче засідання відкладено на 08.04.2019 року.

08.04.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів учасника ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_6.

У підготовчому засіданні 08.04.2019 року судом розглянуто подану позивачем 18.02.2019 року заяву про збільшення розміру позовних вимог та вирішено відмовити в її задоволенні, враховуючи наступне.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п'ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Разом з цим, вказаною нормою не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог, тощо, а тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) суд, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову чи; - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи; - об'єднання позовних вимог, чи; - зміну предмета або підстав позову.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Як вбачається з позовної заяви, предметом розгляду у даній справі є позовні вимоги немайнового характеру, що виключає можливість збільшення або зменшення їх розміру.

При цьому, судом встановлено, що у заяві від 18.02.2019 позивачем заявлені дві додаткові вимоги про визнання неправомірними дій Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві щодо взяття на облік від 10.03.2017 за № 201626 договору про спільну діяльність від 15.01.2016, укладеного між ТОВ «НВП «Світло» та ТОВ «Я Р Д», а також про скасування взяття на облік за № 201626 від 10.03.2017 Державною податковою інспекцією у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві договору про спільну діяльність від 15.01.2016, укладеного між ТОВ «НВП «Світло» та ТОВ «Я Р Д».

Положення частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України свідчать про те, що одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Тому у разі подання позивачем заяви, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, господарський суд повинен відмовити в задоволенні такої заяви і розглянути по суті раніше заявлені позовні вимоги, якщо позивач не відмовляється від позову.

В даному випадку, додаткові вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до вимог Податкового кодексу України Договір про спільну діяльність від 15.01.2016 підлягав взяттю на облік в органах державної фіскальної служби до 25.01.2016 року, а взяття на облік вказаного договору через рік після його укладення є порушенням вимог Податкового кодексу України та Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 1588 від 09.12.2011, що є недобросовісним виконанням контролюючим органом покладених на нього обов'язків.

При цьому, позивач просить суд залучити до участі у справі в якості співвідповідача Державну податкову інспекцію у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві.

Таким чином, дослідивши заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог, в якій позивач заявив окремі позовні вимоги та навів їх правове її обґрунтування, на яке не послався у первісній позовній заяві, суд вважає, що в порушення вимог частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України позивач змінив як підставу, так і предмет позову.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем подано заяву, направлену на одночасну зміну предмета і підстав позову, суд відмовляє у її задоволенні та розглядає раніше заявлені позовні вимоги, викладені у позовній заяві.

Одночасно суд зазначає, що позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку.

Крім того, у підготовчому засіданні 08.04.2019 року судом розглянуто клопотання позивача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_6 та вирішено задовольнити його, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 1 статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов'язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Слід зазначити, що метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини.

Залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з'ясовувати, чи буде у зв'язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено її наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (частина 4 статті 50 Господарського процесуального кодексу України).

За висновком суду, рішення у даній справі може вплинути на права та обов'язки ОСОБА_6 як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Світло», у зв'язку з чим вважає за необхідне залучити його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1.

При цьому, суд відкладає розгляд поданого позивачем клопотання про призначення у справі судової експертизи до встановлення фактичних обставин справи.

Частиною 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадках, визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; а також в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів сторін у даній справі, забезпечення сторонам можливості надати всі необхідні докази, заяви та клопотання на їх розсуд, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання.

Керуючись статтями 46, 50, 81, 121, 183 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. На підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-1 ОСОБА_6 (АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1).

2. Підготовче засідання у справі № 910/16804/18 відкласти на 22.04.19 року о 15:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- в, корпус Б, зал судових засідань № 2 .

3. В порядку статті 81 Господарського процесуального кодексу України витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Я Р Д»:

- докази, які підтверджують розмір частки (внеску) ТОВ «НВП «Світло» та ТОВ «Я Р Д» у спільній діяльності за договором про спільну діяльність від 15.01.2016 із зазначенням грошової частки (внеску);

- докази отримання ТОВ «Я Р Д» валового доходу/прибутку за 2017, 2018 роки від здавання в оренду нежитлових приміщень на І-му, ІІ-му та мансардному поверхах в літ. Б загальною площею 2 455,70 м.кв., які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Боженка, 86, за договором про спільну діяльність від 15.01.2016;

- докази, які підтверджують витрати ТОВ «Я Р Д», здійснені за рахунок коштів, отриманих від спільної діяльності з ТОВ «НВП «Світло» за договором про спільну діяльність від 15.01.2016.

Попередити Товариство з обмеженою відповідальністю «Я Р Д», що відповідно до частин 6-8 статті 81 Господарського процесуального кодексу України будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

4. Встановити третій особі строк до 22.04.2019 року для надання пояснень щодо позову або відзиву з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову.

5. Викликати у підготовче засідання представників учасників справи, яким необхідно при собі мати документи, що підтверджують їх повноваження відповідно до статті 60 Господарського процесуального кодексу України.

6. Явку представників учасників справи в підготовче засідання визнати обов'язковою.

7. Усі заяви, клопотання, заперечення подати до суду у строк до 22.04.2019 року з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених статтею 170 Господарського процесуального кодексу України.

8. Звернути увагу учасників справи на положення статей 74, 80, 81 Господарського процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

9. Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються повинні бути оформлені у відповідності до вимог частини 4 статті 91 Господарського процесуального кодексу України та пункту 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003).

10. Попередити учасників справи, зокрема відповідача-2, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

11. Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку її функціонування.

12. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://ki.arbitr.gov.ua.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.04.2019 року.

Суддя М.Є. Літвінова

Додатково: З урахуванням порядку допуску в приміщення господарського суду міста Києва представникам рекомендується прибувати не пізніше 20 хвилин до початку судового засідання.

Ознайомлення з матеріалами справи здійснюється щоп'ятниці з 14:00 до 16:45 год., в приміщенні суду за наявності завчасно поданого через канцелярію суду клопотання, із зазначенням дати та часу, коли представник з'явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, документа, що посвідчує особу, оригіналу довіреності та належним чином засвідченої копії для залучення до матеріалів справи.

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці.