ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25.03.2019 Справа № 917/431/19

Суддя Сірош Д.М., розглянувши матеріали

за позовною заявою Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури в інтересах держави

до 1. Горішньоплавнівської міської ради

2. ОСОБА_1

3. Фермерського господарства "Відродження-Агро"

про визнання незаконним та скасування рішення, визананняч недійсним договору оренди землі та повернення земельних ділянок

ВСТАНОВИВ:

Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури звернувся з позовом до Горішньоплавнівської міської ради, в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення 18 сесії 7 скликання Горішньоплавнівської міської ради Полтавської області від 22.12.2016, яким затверджено проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок для ведення фермерського господарства та передано їх в оренду ОСОБА_1, розташованих на території м. Горішні Плавні Полтавської області, кадастрові номери:

НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6 на 20 років;

- визнати недійсним договір оренди земельних ділянок кадастрові номери:

НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6 загальною площею 146,7583 га, які розташовані на території м. Горішні Плавні Полтавської області, укладений 13.03.2017 між Горішньоплавнівською міською радою та ОСОБА_1, зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 16.03.2017, номери записів про інше речове право: 19534355, 19534295, 19534631, 19533367,19533848, 19533909;

- скасувати записи про Державну реєстрацію права оренди вказаних земельних ділянок під номерами 19534355, 19534295, 19534631, 19533367,19533848, 19533909;

- зобов'язати ОСОБА_1 та Фермерське господарство "Відродження-Агро" повернути в розпорядження Горішньоплавнівської міської ради земельні ділянки з кадастровими номерами: НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, загальною площею 146,7583 га, вартістю 2243495,86 грн.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу встановлено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

В позовній заяві не зазначено в інтересах якого саме уповноваженого органу держави звернувся прокурор.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги, Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури зазначає про порушення інтересів держави, які за його доводами, полягають у протиправному набутті ОСОБА_1, прав на земельні ділянки комунальної форми власності всупереч вимогам закону, зловживання відповідачами положеннями земельного законодавства та Закону "Про фермерські господарства" та у не дотриманні органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження земельними ділянками вказаної категорії, а саме: Горішньоплавнівською міською радою Полтавської області, вимог щодо проведення перевірки волевиявлення суб'єкта, який має намір отримати земельні ділянки, вимогам чинного законодавства.

Таким чином, як вважає заявник, у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави.

При цьому заявник, зазначає, що враховуючи те, що оскаржуване рішення Горішньоплавнівської міської ради Полтавської області прийняті відповідачем у цій справі, а відповідно до ухвали колегії суддів Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 23 березня 2006 року, одна й та сама особа не може бути одночасно представником позивача і відповідачем за цим же позовом, оскільки це суперечить нормам цивільного законодавства України, прокурор пред'являє цей позов в інтересах держави як позивач.

З приводу вищенаведених доводів прокурора суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Пункт 3 частини 1 ст. 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

У відповідності до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз частини 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, Верховний Суд у постанові від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 зазначив, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

У ч. 4 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво інтересів держави в судівиключно після підтвердження судом підстав для представництва.

При цьому суд зауважує, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків тощо).

Всупереч наведеному, зазначаючи про бездіяльність Горішньоплавнівської міської ради щодо захисту інтересів держави (не дотримання органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження земельними ділянками, вимог щодо проведення перевірки волевиявлення суб'єкта, який має намір отримати земельні ділянки, вимогам чинного законодавства) прокурор не підтверджує такий факт належними та допустимими доказами в розумінні ст.ст. 76-77 ГПК України. Так само матеріали позовної заяви не містять відомостей стосовно того, які саме обставини перешкоджають захисту інтересів держави та власних майнових прав безпосередньо Горішньоплавнівською міською радою. Зокрема, не зазначено в чому саме полягає неможливість Горішньоплавнівської міської ради звернутися до суду з відповідним позовом про визнання недійсним договору оренди земельних ділянок, скасування записів про Державну реєстрацію права оренди вказаних земельних ділянок та зобов'язання повернути в розпорядження Горішньоплавнівської міської ради земельні ділянки. Тобто, прокурор не довів неможливості реалізації такого захисту Горішньоплавнівською міською радою.

В цій частині суд вважає за необхідне відзначити, що на сьогодні однозначною є практика ЄСПЛ, яка відстоює позицію про можливість участі прокурора у справі тільки за наявності на це підстав.

Зокрема, ЄСПЛ в низці справ роз'яснював, що одна лише участь («активна» чи «пасивна») прокурора або іншої особи рівнозначної посади може розглядатися як порушення пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення у справі Martinie v., application no. 58675/00, 12.04.2006, § 53,). Оскільки прокурор, висловлюючи думку з процесуального питання, займає одну зі сторін спору, його участь може створювати для сторони відчуття нерівності (рішення у справі Kress v. France, application no. 39594/98, 07.06.2001, § 81; рішення у справі F.W. v. France, application no. 61517/00, 31.03.2005, § 27).

Суд наділений правом залишити позовну заяву прокурора без руху, в порядку частини першої статті 174 ГПК України, у випадку, якщо прокурором не зазначені підстави такого звернення, як це передбачено частиною п'ятою статті 162 ГПК України, та надати можливість прокурору обґрунтувати підстави подання позову, або повернути таку позовну заяву, з посиланням на пункт четвертий частини п'ятої статті 174 ГПК України, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст. ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Надати строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, але не пізніше 08.04.2019.

3. Встановити спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання письмового обґрунтування правових підстав пред'явлення даного позову Заступником керівника Кременчуцької місцевої прокуратури (з урахуванням правових позицій Верховного Суду та практики ЄСПЛ) та зазначенням об'єктивних причин, які перешкоджають пред'явленню позову про визнання недійсним договору оренди, скасування записів про Державну реєстрацію права оренди вказаних земельних ділянок та зобов'язання повернути в розпорядження Горішньоплавнівської міської ради земельні ділянки, безпосередньо Горішньоплавнівською міською радою, яка є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності та наявністю функцій щодо захисту майнових інтересів.

4. Роз'яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася з такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://pl.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Сірош