УХВАЛА

м. Київ

21.03.2019Справа № 910/2297/19

Суддя Господарського суду міста Києва Привалов А.І., розглянувши при секретарі судового засідання Мазур В.М. у відкритому судовому засіданні

клопотання Львівської обласної ради

про скасування заходів забезпечення позову та про зустрічне забезпечення позову

у справі № 910/2297/19

за позовом Львівської міської ради

до Львівської обласної ради

про скасування рішення

за участю представників сторін:

від позивача : Коваленко Н.В., довіреність № 2901/вих.-155 від 28.02.2019р.

від відповідача (заявника): Гаталек С.В., довіреність № 01-вих-4 від 15.01.2019р.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулась Львівська міська рада з позовом до Львівської обласної ради про визнання незаконним та скасування рішення від 25.10.2018р. №752 «Про внесення змін до рішення Львівської обласної ради від 17.04.2018 року № 671 «Про приватизацію об'єктів комунальної власності територіальних громад області» в частині пунктів 3 та 4».

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідно до Конституції України та Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» обласні ради представляють спільні інтереси сіл, селищ, міст, які знаходяться на території відповідної області, а вирішення питань про продаж, передачу в оренду, концесію або під заставу об'єктів комунальної власності, які забезпечують спільні потреби територіальних громад і перебувають в управлінні обласних рад, здійснюється за дорученням відповідних рад. У зв'язку з цим, прийняття Львівською обласною радою оскаржуваного рішення щодо способу розпорядження будівлею, яка знаходиться на території м. Львова, без погодження (відповідного доручення) Львівської міської ради є незаконним та таким, що не відповідає державній політиці у сфері захисту дітей.

Одночасно з позовом Львівською міською радою було подано заяву про забезпечення позову, в якій позивач просив суд забезпечити позов шляхом:

- зупинення виконання рішення Львівської обласної ради від 25.10.2018р. № 752 «Про внесення змін до рішення Львівської обласної ради від 17.04.2018 року № 671 «Про приватизацію об'єктів комунальної власності територіальних громад області» в частині пунктів 3 та 4»;

- зупинення проведення в електронній системі продажу на аукціоні з умовами малої приватизації - нежитлових приміщень загальною площею 2929,9 кв. м. (нежитлова будівля, літ. А-4 - 2410,5 кв.м.; склад, літ.В-1 - 79,2 кв.м.; майстерня, літ.Б-1 - 440,2 кв. м.), що знаходяться за адресою: вул. В.Короленка, 7, м. Львів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.02.2019р. заяву Львівської міської ради задоволено повністю та вжито заходи до забезпечення позову згідно з вимогами, викладеними у заяві.

04.03.2019р. до Господарського суду міста Києва від Львівської обласної ради надійшли клопотання про скасування заходів до забезпечення позову, застосованих ухвалою від 27.02.2019р., та про зустрічне забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.03.2019р. клопотання Львівської обласної ради про скасування заходів забезпечення позову та про зустрічне забезпечення позову призначено для розгляду в судовому засіданні на 18.03.2019р.

18.03.2019р. до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про залучення третьої особи та про вжиття заходів забезпечення позову.

В судовому засіданні 18.03.2019р. оголошено перерву на 21.03.2019р.

20.03.2019р. до Господарського суду міста Києва від позивача надійшли заперечення на клопотання про скасування заходів забезпечення позову та про зустрічне забезпечення позову.

21.03.2019р. до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про залишення заяв про залучення третьої особи та про вжиття заходів забезпечення позову, поданих до суду 18.03.2019р., без розгляду.

21.03.2019р. до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

В судовому засіданні 21.03.2019р. представник позивача заперечував проти задоволення клопотань Львівської обласної ради про скасування заходів забезпечення позову та про зустрічне забезпечення позову, з підстав їх необґрунтованості та відсутності правових підстав для цього.

Представник відповідача клопотання про скасування заходів забезпечення позову та про зустрічне забезпечення позову підтримав з підстав, викладених у них.

Заяви позивача про залучення третьої особи та про вжиття заходів забезпечення, подані до суду 18.03.2019р., залишені судом без розгляду на підставі його заяви від 21.03.2019р.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотань про скасування заходів забезпечення позову та про зустрічне забезпечення позову з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 145 Господарського процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

В обґрунтування поданого клопотання про скасування заходів забезпечення позову Львівська обласна рада зазначає, що позивачем порушено норми процесуального законодавства, не обґрунтовано та не доведено жодними належними доказами доцільність вжиття заходів забезпечення позову, про якій йдеться у поданій ним заяві, не наведено переконливих аргументів щодо адекватності обраного виду забезпечення позову вимогам, з якими він звернувся, тому, на думку заявника, самі лише твердження позивача про потенційну можливість ускладнення виконання судового рішення та відновлення порушених інтересів у разі задоволення позову без долучення відповідних доказів та обґрунтувань не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Водночас, суд зазначає, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, а тому господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Звертаючись з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.02.2019р., Львівською обласною радою не надано суду доказів того, що після вжиття судом відповідних заходів змінились обставини, що спричинили їх застосування.

Доводи Львівської обласної ради, наведені у клопотанні, фактично зводяться до заперечення обставин, викладених власне у заяві про забезпечення позову, оцінку яким надано судом при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову.

Таким чином, оскільки Львівською обласною радою належними та допустимими доказами не доведено існування обставин, які в розумінні ст. 145 Господарського процесуального кодексу України можуть бути підставами для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, а також враховуючи, що клопотання ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду заяви про забезпечення позову, клопотання Львівської обласної ради про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.02.2019р., задоволенню не підлягає.

Крім того, згідно положень ч.ч. 3, 4 ст. 80 Закону України "Про освіту" основні фонди, оборотні кошти та інше майно державних і комунальних закладів освіти не підлягають вилученню, крім випадків, встановлених законом. Об'єкти та майно державних і комунальних закладів освіти не підлягають приватизації чи використанню не за освітнім призначенням, крім надання в оренду з метою надання послуг, які не можуть бути забезпечені безпосередньо закладами освіти, пов'язаних із забезпеченням освітнього процесу або обслуговуванням учасників освітнього процесу, з урахуванням визначення органом управління можливості користування державним нерухомим майном відповідно до законодавства.

Так, суд звертає увагу Львівської обласної ради, що заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.02.2019р., відповідають та кореспондуються з приписами зазначеної вище норми.

В заяві про зустрічне забезпечення позову заявник просить суд зобов'язати позивача внести на депозитний рахунок Господарського суду міста Києва грошові кошти у розмірі 35,1 млн. грн.

Заяву про зустрічне забезпечення позову заявник обґрунтовує тим, що внаслідок прийняття ухвали Господарського суду м. Києва від 27.02.2019р. про забезпечення позову без вирішення питання зустрічного забезпечення, у Львівської обласної ради виник ризик завдання збитків у розмірі ціни реалізації активу (лоту) у сумі 35,1 млн. грн., а також щодо відшкодування збитків оператора електронного майданчика, через якого було введено інформацію про лот в ETC, та переможця електронного аукціону.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ГПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Згідно з ч. 2 ст. 141 ГПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснене шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов'язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову (ч. 3 ст. 141 ГПК України).

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 141 ГПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення. За приписами чинного процесуального кодексу особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою та подати докази наявності фактичних обставин, з якими пов'язується застосування зустрічного забезпечення.

При вирішенні питання про зустрічне забезпечення господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідного заходу з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу.

Заходи до зустрічного забезпечення повинні бути співмірними із заходами забезпечення позову. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до зустрічного забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

Суд вважає, що заявлені відповідачем заходи зустрічного забезпечення у вигляді внесення на депозитний рахунок Господарського суду міста Києва грошових кошти у розмірі 35,1 млн. грн. не є співмірними із заходами забезпечення позову, оскільки як позовом Львівської міської ради, так і вжиті ухвалою суду від 27.02.2019р. заходи забезпечення позову у даній справі мають немайновий характер.

Також, заявником не доведено, що нерухоме майно, реалізація на аукціоні якого зупинена ухвалою суду від 27.02.2019р., на даний час може бути знищене та/або суттєво змінене, що унеможливить його реалізацію в майбутньому.

Крім того, зупинення проведення в електронній системі продажу на аукціоні має тимчасовий характер на час розгляду справи, залежно від результатів її вирішення, та не є скасуванням зазначеного заходу.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заявником не доведено суму можливість понесення ним збитків у розмірі 35,1 млн. грн.

За таких обставин, оскільки заявлені відповідачем заходи зустрічного забезпечення не є співмірними із заходами забезпечення позову, заявником не наведено достатніх обґрунтувань та не доведено належними доказами, що у випадку невжиття заходів зустрічного забезпечення позову йому можуть бути завдані збитки у розмірі ціни реалізації нерухомого майна на аукціоні, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 141, 145, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання Львівської обласної ради про скасування заходів забезпечення позову.

2. Відмовити в задоволенні клопотання Львівської обласної ради про зустрічне забезпечення позову.

3. Згідно ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано: 26.03.2019р.

Суддя А.І. Привалов