ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2019 р.м. ХарківСправа № 922/3157/18

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Хотенця П.В.

при секретарі судового засідання Помпі К.І.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Фізичної особи - підприємця Васенко Світлани Ігорівни, м. Харків
до Комунального підприємства "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького", м. Харків 3-я особа, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -1. Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків, 2 Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків
про визнання дій протиправними та поновлення порушеного права
за участю представників сторін:

позивача - Воробйов О.О., дов.від 30.10.2018 року

відповідача - Стець М.Л., дов. від 03.01.2019 року

третіх осіб - 1. Романенко Т.М, дов №12/0/45-16 від 04.01.2019 року, 2. Романенко Т.М, дов №12/0/45-16 від 04.01.2019 року

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Фізична особа - підприємець Васенко Світлана Ігорівна, м. Харків звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до відповідача Комунального підприємства "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького", м. Харків в якому просить суд визнати протиправними дії Комунального підприємства "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" у вигляді порушення переважного права Фізичної особи - підприємця Васенко Світлани Ігорівни на укладання договору оренди нежитлових будівель літ. "ВБ-1" площею 40,5 кв.м. та літ. "ВУ-1" площею 67,2 кв.м., розташовані за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 81 та поновити порушене переважне право Фізичної особи - підприємця Васенко Світлани Ігорівни на укладання з Комунальним підприємством "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" договору оренди нежитлових будівель літ. "ВБ-1" площею 40,5 кв.м. та літ. "ВУ-1" площею 67,2 кв.м., розташовані за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 81 й перевести права та обов'язки орендаря нежитлових будівель літ. "ВБ-1" площею 40,5 кв.м. та літ. "ВУ-1" площею 67,2 кв.м., розташовані за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 81 на Фізичну особу - підприємця Васенко Світлану Ігорівну.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 20 листопада 2018 року було прийнято позовну заяву до розгляду; відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначено підготовче засіданні на 17 грудня 2018 року на 11:20 годин.

13 грудня 2018 року, через канцелярію суду Комунальним підприємством "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" подано відзив (вхідний № 34840) на позовну заяву.

13 грудня 2018 року, через канцелярію суду Комунальним підприємством "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" подано клопотання (вхідний № 34841) про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 17 грудня 2018 року продовжено Комунальному підприємству "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" процесуальний строк на подання до суду відзиву (вхідний № 34840) на позовну заяву до 13 грудня 2018 року та приєднано відзив до матеріалів справи; клопотання відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволено та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради (61002, м. Харків, майдан Конституції, 7, 4-1 поверх).

Протокольною ухвалою від 17 грудня 2018 року на підставі статті 177, пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання було відкладено на 14 січня 2019 року на 11:20 годин.

18 грудня 2018 року, через канцелярію суду Фізичною особою - підприємцем Васенко Світланою Ігорівною подано відповідь (вхідний № 35249) на відзив, яку суд приймає та долучає до матеріалів справи.

11 січня 2019 року, через канцелярію суду Фізичною особою - підприємцем Васенко Світланою Ігорівною подано клопотання (вхідний № 747) про долучення до суду електронних доказів, яке суд задовольняє та долучає до матеріалів справи надані докази.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 14 січня 2019 року було продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, до 18 лютого 2019 року.

Протокольною ухвалою від 14 січня 2019 року на підставі статті 177, пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання було відкладено на 29 січня 2019 року на 16:00 годин.

25 січня 2019 року, через канцелярію суду Фізичною особою - підприємцем Васенко Світланою Ігорівною подано клопотання (вхідний № 2177) про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, яке суд задовольняє та долучає до матеріалів справи надані докази.

29 січня 2019 року через канцелярію суду, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради подано клопотання (вхідний № 2586) про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 29 січня 2019 року клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Департамента економіки та комунального майна Харківської міської ради про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволено та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Протокольною ухвалою від 29 січня 2019 року на підставі статті 177, пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання було відкладено на 13 лютого 2019 року на 16:00 годин.

12 лютого 2019 року через канцелярію суду, Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради подано письмові пояснення (вхдіний № 3842), які суд приймає та долучає до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою від 13 лютого 2019 року на підставі пункту 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи по суті на 20 лютого 2018 року на 14:30 годин.

Протокольною ухвалою від 20 лютого 2019 року на підставі частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні оголошено перерву до 11 березня 2019 року до 12 годин.

11 березня 2019 року через канцелярію суду Фізичною особою - підприємцем Васенко Світланою Ігорівною подано клопотання (вхідний № 6087) про відкладення розгляду справи, яке суд задовольняє та долучає до матеріалів справи.

11 березня 2019 року через канцелярію суду Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради подано клопотання (вхідний № 5973) про відкладення розгляду справи, яке суд задовольняє та долучає до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою від 11 березня 2019 року на підставі частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні оголошено перерву до 18 березня 2019 року до 14:20 годин.

Протокольною ухвалою від 18 березня 2019 року на підставі частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні оголошено перерву до 21 березня 2019 року до 14 годин.

Представник позивача у судовому засіданні та у відповіді на відзив підтримує заявлені позовні вимоги і просить їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні та у відзиві на позовну заяву проти заявлених позовнизх вимог заперечує, просить відмовити у задоволенні позову.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Департамента економіки та комунального майна Харківської міської ради у судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечує, просить відмовити у задоволенні позову.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради у судовому засіданні та у наданих письмових поясненнях проти заявлених позовних вимог заперечує, просить відмовити у задоволенні позову.

Щодо наданого 11 січня 2019 року Фізичною особою - підприємцем Васенко Світланою Ігорівною електронного доказу, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до частини 3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно частини 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно частини1 статті 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що наданий позивачем електронний доказ (аудіо запис судового засідання в межах кримінального провадження № 0000980 від 11 вересня 2017 року відносно ОСОБА_6 щодо кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 27, частиною 1 статті 14, пунктів 6,11 частини 2 статті 115 Кримінального кодексу України) викликає сумнів з приводу його належності та достовірності, оскільки Фізичною особою - підприємцем Васенко Світланою Ігорівною на надано обґрунтованих доказів того, що диск CD-R TDK із записаними аудіо файлами у папці "Запис судового засідання, ОСОБА_6" отриманий у суді належним чином та згідно діючого законодаства, суд вважає електронний доказ неналежним доказом у даній справі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши повноважних представників сторін, з'ясувавши обставини справи та дослідивши подані суду докази, перевіривши відповідність доводів сторін фактичним обставинам справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до статті 327 Цивільного кодексу України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді.

Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Згідно статті 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Відповідно до Положення про Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна затвердженого рішенням Харківської міської ради від 20 листопада 2015 року № 7/15 Управління є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради. Метою діяльності Управління є збереження та примноження комунальної власності територіальної громади м. Харкова (комунальної власності), створення умов для ефективного її використання, забезпечення дохідної частини бюджету міста.

Управління є правонаступником Фонду міського майна Харківської міської Ради народних депутатів. Представництва Фонду державного майна України в м. Харкові. Фонду комунального майна Харківської міської ради, управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Харківської міської ради та міського Центра приватизації державного житлового фонду.

Управління входить до структури Департаменту економіки та комунального майна, є юридичною особою, веде самостійний баланс, має право відкривати рахунки в органах Державної казначейської служби України та установах банків, в межах своїх повноважень укладати від свого імені угоди з юридичними та фізичними особами, набувати майнових і особистих немайнових прав, нести обов'язки, бути позивачем, відповідачем та третьою особою у суді.

Управління здійснює у встановленому порядку передачу в оренду об'єктів комунальної власності підприємствам, установам, організаціям, суб'єктам підприємницької діяльності та іншим особам, яким діючим законодавством надано право укладати договори.

Згідно статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 25 Закону України сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно інформації наданої Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 30 січня 2019 року № 922 нежитлові будівлі літ. "ВБ-1" площею 40,5 кв.м та літ. "ВУ-1" площею 67,2 кв.м. за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 81 зареєстровано право комунальної власності на нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 01. Зазначені будівлі передані в господарське відання Комунальному підприємству "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" відповідно договору № 693 від 13 червня 1997 року.

Відповідно до Порядку передачі в оренду майна, що є комунальною власністю територіальної громади міста Харкова, затвердженого рішенням 11 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 16 листопада 2011 року № 492/11 проведена передача вищевказаних будівель в орендне користування Фізичній особі - підприємцю Васенко Світлані Ігорівні з метою розміщення фотосалону - 40,5 кв.м та павільйону для прокату спортивного інвентарю - 67,2 кв.м та 22 червня 2015 року між Фізичною особою - підприємцем Васенко Світланою Ігорівною (позивачем, орендарем) та Комунальним підприємством "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" (відповідачем, орендодавцем) було укладено договір оренди нежитлового приміщення (будівлі) №5844.

Згідно пункту 1.1. договору оренди нежитлового приміщення (будівлі) №5844 орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нежитлові будівлі літ. "ВБ-1" площею 40,5 кв.м. та літ. "ВУ-1" площею 67,2 кв.м. (технічні паспорти КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" від 10 грудня 2014 року, інвентарна справа № 71193) "майно", яке належить до комунальної власності територіальної громади м, Харкова, розташоване за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 81 та знаходиться на балансі Комунального підприємства "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького". Право на оренду цього майна отримане орендарем на підставі наказу Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради № 74 від 19 червня 2015 року.

Відповідно до пункту 1.2. договору оренди нежитлового приміщення (будівлі) від 22 червня 2015 року майно передається в оренду з метою використання розміщення фотосалону - 40,5 кв.м. та павільйону для прокату спортивного інвентарю - 67,2 кв.м.

Згідно пункту 2.3. договору оренди нежитлового приміщення (будівлі) №5844 у разі припинення цього договору орендар зобов'язаний повернути орендодавцеві майно у стані, не гіршому, ніж воно було одержано, згідно з актом приймання-передачі, в термін, що вказаний в листі про непролонгацію, рішенні суду чи визначений за згодою сторін. Майно вважається поверненим орендодавцю з моменту підписання сторонами акту приймання-передачі.

Відповідно до пункту 10.1 договору оренди нежитлового приміщення (будівлі) від 22 червня 2015 року визначений строк його дії - з 22 червня 2015 року по 22 травня 2018 року.

Згідно пункту 5.5 договору оренди нежитлового приміщення (будівлі) №5844 за умови належного виконання своїх обов'язків за цим договором орендар після спливу строку договору має переважне право перед іншими особами на укладання договору оренди на новий строк, про що він повідомляє орендодавця та Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради не пізніше, як за 30 днів до спливу строку договору оренди шляхом надання і відповідної заяви через канцелярії орендодавця та Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради.

За пунктом 7.3. Порядку передачі в оренду майна, що є комунальною власністю територіальної громади м. Харкова, затвердженого рішення 11 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 16 листопада 2011 року № 492/11, який діяв на момент укладення договору, після закінчення терміну доовору оренди орендар, який належним чином виконував свої обов'язки за договором, має ереважне право, за інших рівних умов, на укладення договору оренди на новий термін, крім випадків, якщо орендоване майно необхідне для потреб територіальної громади м. Харкова. Оендар, який має намір скористатися переважним правом на укладення договору оренди на новий строк, повідомляє про це Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради не пізніше як за 30-календарних днів до закінчення строку договору оренди.

Відповідно до пункту 10.5 договору оренди нежитлового приміщення (будівлі) від 22 червня 2015 року в разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення або зміну договору протягом 30 днів після закінчення його строку, договір вважається продовженим на той самий термін і на тих самих умовах.

Листами №158 від 26 березня 2018 року та №292 від 07 травня 2018 року відповідач повідомив Фізичну особу - підприємця Васенко Світлану Ігорівну про припинення договору та відсутність наміру щодо його пролонгації.

22 травня 2018 року позивач повернув Комунальному підприємству "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" орендоване нерухоме майно, про що складено акт прийому-передачі.

Як вбачається з матеріалів справи жодних зауважень зі сторони Фізичної особи - підприємця Васенко Світлани Ігорівни з приводу пролонгації чи наміру укладання нового договору оренди в акті не має.

На теперішній час, нежитлові будівлі літ. "ВБ-1" площею 40,5 кв.м. та літ. "ВУ-1" тощею 67,2 кв.м., використовуються в господарській діяльності Комунального підприємства "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького".

З 22 травня 2018 року договір оренди з будь - якою особою стосовно вказаного нерухомого майна не укладався.

Враховуючи звернення від 22 травня 2018 року за вихідний № 330 Комунального підприємства "Центральний парк культури та відпочинку імені Горького" до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та надання акту прийому -передачі нежитлових будівель літ. "ВБ-1" та літ. "ВУ-1" від 22 травня 2018 року договір оренди №5844 від 22 червня 2015 року припинено з 22 травня 2018 року.

Також, після 22 травня 2018 року передача в оренду нежитлових будівель літ. "ВБ-1" та літ. "ВУ-1" за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 81 Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради не проводилась та не погоджувалась.

Згідно частин 1, 2 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію: передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо, або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно статті 174 Господарського кодексу України однією з підстав виникнення господарського зобов'язання є укладання господарського договору та іншої угоди, що передбачені законом, а також угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Відповідно до частини 1 статті 626, частини 1 статті 627 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно статті 6 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до частини 1 статті 628, частини 1 статті 629 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Приписами статті 759 Цивільного кодексу України визначено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

Згідно статті 631 Цивільного кодексу України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов'язки відповідно до договору. Договір набирає чинності з моменту його укладення. Сторони можуть встановити, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

За змістом частини 1 статті 763, частини 1 статті 764, частини 1 статті 777 Цивільного кодексу України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором. Наймач, який належно виконує свої обов'язки за договором найму, після спливу строку договору має переважне право перед іншими особами на укладення договору найму на новий строк. Наймач, який має намір скористатися переважним правом на укладення договору найму на новий строк, зобов'язаний повідомити про це наймодавця до спливу строку договору найму у строк, встановлений договором, а якщо він не встановлений договором, - в розумний строк. Умови договору найму на новий строк встановлюються за домовленістю сторін. У разі недосягнення домовленості щодо плати та інших умов договору переважне право наймача на укладення договору припиняється.

Спірне орендоване майно є комунальним, а тому на спірні правовідносини поширюється дія Закону України "Про оренду державного та комунального майна".

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" орендою є засноване на договорі строкове платне користування майном, необхідним орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності.

Згідно статті 17 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" термін договору оренди визначається за погодженням сторін. Термін договору оренди не може бути меншим, ніж п'ять років, якщо орендар не пропонує менший термін. У разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення або зміну умов договору оренди протягом одного місяця після ашнчення терміну дії договору він вважається продовженим на той самий термін і на тих самих умовах, які були передбачені договором. Після закінчення терміну договору оренди орендар, який належним чином виконував свої обов'язки за договором, має переважне право, за інших рівних умов, на укладення договору оренди на новий термін, крім випадків, якщо орендоване майно необхідне для потреб його власника. У разі якщо власник має намір використовувати зазначене майно для власних потреб, він повинен письмово попередити про це орендаря не пізніше ніж за три місяці до закінчення терміну договору.

Відповідно до статті 285 Господарського кодексу України орендар має переважне право перед іншими суб'єктами господарювання на продовження строку дії договору оренди.

У пунктах 4.2., 4.3. постанови Пленуму Вищого господарського суду України №12 від 29 травня 2013 року "Про деякі питання практики застосування законодавства про оренду (найм) майна" зазначено, що зі змісту статей 759, 763 та 764 Цивільного кодексу України, частини другої статті 291 Господарського кодексу України, частини другої статті 17 та частини другої статті 26 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" вбачається, що після закінчення строку договору оренди він може бути продовжений на такий самий строк, на який цей договір укладався, за умови, якщо проти цього не заперечує орендодавець. Відтак якщо на дату закінчення строку договору оренди і протягом місяця після закінчення цього строку мали місце заперечення орендодавця щодо поновлення договору на новий строк, то такий договір припиняється. Оскільки зазначеними нормами визначено умови, за яких договір оренди вважається пролонгованим на строк, який був раніше встановлений, і на тих самих умовах, що були передбачені договором, то для продовження дії договору не вимагається обов'язкового укладення нового договору або внесення змін до нього. Господарським судам слід відмовляти в позові про визнання договору оренди продовженим (пролонгованим), оскільки така позовна вимога (без подання доказів наявності спору стосовно такого продовження), є, по суті, вимогою про встановлення юридичного факту, а це не відпоповідає передбаченим законом (стаття 20 Господарського кодексу України, стаття 15, частина друга статті 16 Цивільного кодексу України) способам захисту порушеного права. Господарський суд відмовляє в позові і в тому разі, коли з'ясує, що договір оренди є поновленим (продовженим) на строк, який був раніше встановлений договором. При цьому у відповідних випадках господарський суд не повинен відмовляти у прийнятті позовної заяви або припиняти провадження у справі з тієї підстави, що відповідні вимоги не підлягають розгляду господарськими судами. Статтею 285 Господарського кодексу України, статтею 777 Цивільного кодексу України, частиною третьою статті 17 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" наявність у орендаря передбаченого переважного права, за інших рівних умов, на укладення договору оренди на новий строк, якому відповідає обов'язок орендодавця щодо укладення такого договору, є підставою для обов'язкового укладення відповідного договору оренди згідно із законом за наявності обставин, зазначених у сповідних законодавчих приписах. Отже, вирішуючи такі спори, господарські суди мають з'ясовувати наявність у орендаря переважного права на укладення договору оренди на новий строк з урахуванням наявності чи відсутності обставин, з якими закон пов'язує виникнення такого права, а також вчинення кожним з учасників спірних правовідносин певних дій на виконання вимог закону. При цьому судам слід також з'ясовувати, чи належним чином орендар виконував зобов'язання за договором. Судом також мають досліджуватися обставини, пов'язані з наміром власника використовувати для власних потреб майно, стосовно якого виник спір, в тому числі наявність доказів, які однозначно свідчать про відповідний намір.

Верховний суд України у своїй Постанові від 17 травня 2017 року у справі №3-122гс17 зазначив, що сутністю переважного права є укладення договору найму на новий строк зі встановленням умов за домовленістю сторін, а не його автоматичне поновлення. Наймач повинен повідомити наймодавця про своє переважне право у строк, визначений у договорі, або в розумний строк до закінчення строку договору найму.

В матеріалах справи відсутні докази того, що позивач до закінчення строку дії договору оренди ініціював питання укладення договору оренди на новий строк у зв'язку із належним йому переважним правом за приписами частини 3 статті 17 Закону України "Про оренду державного та унального майна".

Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частни 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає вимоги позивача необґрунтованими, не підтвердженими доданими до матеріалів справи доказами, та такими, що не підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується статтею 129 Господарського процесуального кодексу України. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов*язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином судовий збір покладається на позивача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 1-5, 10, 11, 12, 20, 41-46, 73-80, 86, 123, 129, 183, 194, 195, 196, 201, 208-210, 217, 218, 219, 220, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд-

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення відповідно до статей 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень Кодексу.

Повне рішення складено "28" березня 2019 р. р.

Суддя П.В. Хотенець