УХВАЛА

м. Київ

02.04.2019Справа № 910/15279/18

Суддя Кирилюк Т.Ю., розглянувши

зустрічну позовну заяву ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про визнання права власності на частку у статутному капіталі ТОВ «Творча майстерня «Вісак»

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_1, товариства з обмеженою відповідальністю "Творча майстерня "Вісак" про:

- визнання недійсним з моменту укладення договору купівлі-продажу корпоративних прав товариства з обмеженою відповідальністю "Творча майстерня "Вісак" від 21.05.2018, укладеного ОСОБА_3 та ОСОБА_1;

- визнання недійсними рішення позачергових загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Творча майстерня "Вісак", оформлених протоколом № 4 від 21.05.2018, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 за № 1015, № 1016 від 23.05.2018 з моменту їх прийняття;

- скасування реєстраційної дії, вчиненої державним реєстратором - ОСОБА_5 23.05.2018 державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи, зміна складу або інформації про засновників 8023519 відносно ТОВ "Творча майстерня "Вісак";

- витребування 70 % корпоративних прав товариства з обмеженою відповідальністю "Творча майстерня "Вісак" з незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шляхом внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань актуальних відомостей про склад засновників ОСОБА_3 розмір внеску до статутного фонду 5 610 000, 00 грн., ОСОБА_2, розмір внеску до статутного фонду 3 553 000, 00 грн., ОСОБА_7, розмір внеску до статутного фонду 9 537 000, 00 грн.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 12.12.2018 ОСОБА_1 подав зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку у статутному капіталі ТОВ «Творча майстерня «Вісак» у розмірі 13 090 000, 00 грн., що складає 70 % статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «Творча майстерня «Вісак».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 зустрічну позовну заяву повернуто заявнику на підставі пункту 1 частини п'ятої статті 174, статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.03.2019 ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 скасовано. Зустрічний позов ОСОБА_1 передано на розгляд до Господарського суду міста Києва на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

За результатами проведення повторного автоматизованого розподілу справу № 910/15279/18 передано для розгляду судді Кирилюк Т.Ю.

Розглянувши зустрічний позов, суд зазначає наступне:

Частиною четвертою статті 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

За приписами частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, всупереч наведеного, до зустрічного позову не надано письмового підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав. До того ж, зустрічна позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч наведеного, до зустрічної позовної заяви не додано доказів, що підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії зустрічної позовної заяви та відсутні документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Як вбачається зі змісту прохальної частини зустрічної позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру про визнання права власності на частку у статутному капіталі ТОВ «Творча майстерня «Вісак» у розмірі 13 090 000, 00 грн., що складає 70 % статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «Творча майстерня «Вісак» .

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру, ОСОБА_1 необхідно подати належні докази, що підтверджують доплату судового збору у розмірі 196 350, 00 грн.

Частиною п'ятою статті 180 Господарського процесуального кодексу України встановлено що до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд вважає за необхідне залишити зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись статтею 164, 174, частиною другою статті 232, статтями 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити ОСОБА_1 спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- письмового підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи.

- доказів, що підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії зустрічної позовної заяви ;

- доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі 196 350, 00 грн.

4. Роз'яснити позивачу, що відповідно до частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Згідно частини першої статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Т.Ю.Кирилюк