Господарський суд
Житомирської області
________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"27" березня 2019 р. м. Житомир Справа № 906/263/19

Господарський суд Житомирської області у складі судді Прядко О.В.,

перевіривши матеріали заяви

Коростенської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Ушомирської сільської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АртХаус"

про застосування наслідків недійсності правочину,

ВСТАНОВИВ:

Коростенська місцева прокуратура звернулась до суду в інтересах держави в особі Ушомирської сільської ради з позовом про застосування наслідків недійсності правочину та просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "АртХаус" 661 869,00 грн в повернення авансового платежу за договором про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 23/10 від 23.10.2017, який було визнано судом недійсним.

Оглянувши позовні матеріали на предмет відповідності їх нормам Господарського процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви, господарський суд прийшов до висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі з огляду на наступне.

Статтею 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги щодо змісту позовної заяви. Так, згідно з ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор зсилається на норми статті 216 ЦК України та ст. 208 ГК України, що регулюють правові наслідки недійсності правочину.

Абзац 2 частини 1 статті 216 ЦК України передбачає зобов'язання к о ж н о ї із сторін повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання недійсного правочину.

Згідно ст. 208 ГК України якщо господарське зобов'язання визнано недійсним як таке, що вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то за наявності наміру в обох сторін - у разі виконання зобов'язання обома сторонами - в доход держави за рішенням суду стягується все одержане ними за зобов'язанням, а у разі виконання зобов'язання однією стороною з другої сторони стягується в доход держави все одержане нею, а також все належне з неї першій стороні на відшкодування одержаного. У разі наявності наміру лише у однієї із сторін усе одержане нею повинно бути повернено другій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного стягується за рішенням суду в доход держави.

У разі визнання недійсним зобов'язання з і н ш и х підстав к о ж н а із сторін зобов'язана повернути другій стороні все одержане за зобов'язанням, а за неможливості повернути одержане в натурі - відшкодувати його вартість грошима, якщо інші наслідки недійсності зобов'язання не передбачені законом.

Проте, у позові прокурора відсутні норми, які б передбачали повернення виконаного за недійсним правочином (стягнення) лише з однієї сторони.

Слід також зазначити, що вимога про застосування правових наслідків недійсності правочину є похідною від вимоги про визнання недійсним самого правочину, однак може бути заявлена і самостійно.

При цьому, суд звертає увагу, на висновки Касаційного господарського суду у складі Верховного суду, викладені у справі №906/296/18 від 13 лютого 2019 року, щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у правовідносинах закупівлі та наявність органу, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви прокурору потрібно подати до суду відповідну заяву із зазначенням дати та номеру справи, виконавши вимоги ч. 3 ст. 162 ГПК України.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву залишити без руху.

2. Коростенській місцевій прокуратурі протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки заяви, одночасно надавши докази направлення відповідачу такої заяви листом з описом вкладення.

3. Роз'яснити Коростенській місцевій прокуратурі , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається, особі, що звернулась із позовом до суду на підставі ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4. Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: ://court.gov.ua/fair/sud5007/

Друк:

1- у справу;

2-Коростенській місцевій прокуратурі (рек. з пов.)