ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2019 р. Справа№ 910/14054/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Смірнової Л.Г.

суддів: Руденко М.А.

Коротун О.М.

без повідомлення учасників справи,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Селянського (фермерського) господарства «Любава»

на рішення Господарського суду міста Києва від 20.12.2018 (повний текст складено 28.12.2018)

у справі № 910/14054/18 (суддя - Щербаков С.О.)

за позовом Селянського (фермерського) господарства «Любава»

до Публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «Універсальна»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Публічне акціонерне товариство «Кредобанк»

про стягнення 128 435,11 грн.

1. Зміст позовних вимог та заяви

1.1. Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення 128 435,11 грн, з яких: 122 132,74 грн - сума страхового відшкодування, 3 419,70 грн - пеня, 562,15 грн - 3 % річних та 2 320,52 грн - інфляційних втрат.

1.2. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконання відповідачем своїх зобов'язань за договором № 3111/205/006934 добровільного страхування наземного транспорту від 25.10.2017 в частині виплати страхового відшкодування внаслідок настання страхового випадку.

1.3. Відповідач проти позову заперечив, мотивуючи тим, що вказаний випадок, враховуючи положення підпункту 3.2.2 пункту 3.2 договору добровільного страхування наземного транспорту, не можна кваліфікувати, як страховий, у зв'язку з чим у Публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «Універсальна» (далі ПАТ «СК «Універсальна») не має правових підстав для здійснення страхового відшкодування.

2. Фактичні обставини, встановлені місцевим та апеляційним судами

2.1. 25.10.2017 між ПАТ «СК «Універсальна» (далі - страховик) та Селянським (фермерським) господарством «Любава» (далі - страхувальник, СФГ «Любава») укладено договір № 3111/205/006934 добровільного страхування наземного транспорту, відповідно до якого було застраховано майнові інтереси страхувальника, пов'язані з володінням, користуванням та розпорядженням транспортним засобом - комбайн зернозбиральний «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ.

Вигодонабувачем є Публічне акціонерне товариство «Кредобанк» (далі - ПАТ «Кредобанк»).

Строк дії договору: з 26.10.2017 по 25.10.2018.

2.2. Відповідно до п. 2.1 договору, страховим випадком за договором є факт понесення збитків страхувальником (вигодонабувачем) внаслідок пошкодження, знищення або втрати застрахованого ТЗ, складових частин, деталей або додаткового обладнання в результаті дії страхових ризиків, які відбулися протягом строку та на території дії договору.

2.3. Згідно п. 2.2. договору, страховими ризиками за цим договором є події, зазначені в п. 1.2. договору як застраховані, де:

А.1. ДТП - дорожньо-транспортна пригода за участю застрахованого ТЗ;

А.2. Стихійне лихо - пряма дія: бурі, урагану, шторму, смерчу, граду, зливи, повені, цунамі, селю, обвалу, зсуву грунту, землетрусу;

А.3. Вибух, пожежа - вибух, пожежа, в тому числі зумовлена замиканням електропроводки, попаданням блискавки;

А.4. Попадання предметів - падіння або попадання сторонніх предметів (у тому числі, каміння, снігу, льоду, дерев, предметів з-під коліс) на поверхню ТЗ, в т.ч. напад тварин;

А.5. Протиправні дії третіх осіб - протиправні дії третіх осіб щодо ТЗ, за винятком випадків, передбачених ризиком «Б».

Б. Протиправне позбавлення ТЗ - протиправне позбавлення страхувальника ТЗ та/або додаткового обладнання внаслідок крадіжки, грабежу, розбою.

2.4. Відповідно підпункту 3.2.2 пункту 3.2 договору, страховому відшкодуванню не підлягають збитки, які настали у разі короткого замикання електроустаткування ТЗ, якщо при цьому ТЗ не одержав інших пошкоджень, окрім пошкодження електроустаткування.

2.5. За умовами п. 7.1 договору, у разі настання події, що має ознаки страхового випадку із ТЗ, страхувальник зобов'язаний, зокрема негайно, але не пізніше 48 годин (у випадку протиправного позбавлення страхувальника ТЗ протягом 6 годин), з моменту як тільки йому стане відомо про настання події, повідомити страховика за телефоном 0 800 500 381 з подальшим письмовим повідомленням у формі заяви на виплату страхового відшкодування в строки, зазначені в п. 7.1.7 цього договору; зберігати вигляд і стан пошкодженого ТЗ або його залишки до його огляду представником страховика і не починати будь-яких ремонтних, відновлювальних робіт або робіт по утилізації залишків ТЗ без узгодження із страховиком; подати письмову заяву на виплату страхового відшкодування не пізніше 3 місяців з моменту, як страхувальник довідався або повинен був довідатись про страховий випадок; в разі відшкодування страхувальнику третім особам будь-яких витрат, пов'язаних зі страховим випадком, страхувальник зобов'язаний повідомити страховика про відшкодування таких витрат протягом двох робочих днів.

2.6. Відповідно до п. 7.2 договору, страхувальник має право самостійно оплачувати відновлювальний ремонт на станції технічного обслуговування чи іншому спеціалізованому підприємстві та купувати необхідні для ремонту запчастини та матеріали (в тому числі за кордоном) тільки після попередньої письмової згоди страховика, в іншому разі страховик може відмовити у страховій виплаті або зменшити її розмір.

2.7. Відповідно до п 7.3 договору ремонтна калькуляція СТО узгоджується (підписується страхувальником або його представником і представником страховика) до початку ремонтно-відновлювальних робіт.

2.8. Згідно п. 7.4 договору, невиконання страхувальником/водієм будь-яких обов'язків та вимог, зазначених в розділі 7 договору, дає право страховику відмовити у виплаті страхового відшкодування.

2.9. Судом встановлено, що 28.06.2018 під час збирання врожаю, в радіоприймач комбайна «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ влучила блискавка, через що комбайн вийшов з ладу.

2 10. Позивачем відповідно до п. 7.1.1 п.7.1 договору в телефонному режимі було повідомлено відповідача про страховий випадок, який має ознаки передбачені п. 2.2 договору: А.2 (стихійне лихо) та А.3 (попадання блискавки), повідомлення № 67344.

2.11. 29.06.2018 комісією у складі позивача, депутатів Піщанської сільської ради та начальника метеостанції «Губиниха» складено акт обстеження місця пригоди та технічного стану комбайна, в який влучила блискавка, відповідно до якого комісія провела огляд Комбайна «New Holland TC5.90», 2016 року виписку, який належить СФГ «Любава».

Комісія зазначила, що за попередньою інформацією, 28.06.2018 комбайн працював на полі по збиранню врожаю рапсу, близько 23 години ночі почався дощ і вдарила блискавка. Після чого вся автоматика комбайна перестала працювати. Під час зовнішнього візуального огляду на комбайні видимих дефектів нема, за виключенням повністю розтрощеної антени радіо. При спробі запустити комбайн, двигун не заводиться. Автоматика повністю не працює.

2.12. Крім того, 29.06.2018 за результатами огляду комбайну представниками сервісної організації ТОВ «Агроресурс» на підставі договору на проведення сервісного обслуговування сільськогосподарської техніки від 18.06.2018 встановлено, що в результаті влучення блискавки вийшов з ладу модуль двигуна.

2.13. Також, за результатами діагностики та огляду комбайну 29.06.2018 представниками сервісної організації ТОВ «Бізон Імпорт» на підставі договору № З/Ч124 про сервісне обслуговування сільськогосподарської техніки та поставку запчастин та матеріалів від 01.08.2018 встановлено, що в результаті розряду блискавки вийшов зі строю модуль двигуна інформаційного дисплею.

2.14. Згідно акту виявлення дефектів № 4 від 29.06.2018 складеного ТОВ «Бізон Імпорт»: перелік встановлених дефектів - вигорання зовнішньої антени приймача. Неможливий запуск двигуна. Збій в електричній системі; характерність дефектів - вигорання внутрішніх компонентів електричних модулів; перелік робіт необхідних для усунення недоліків - заміна, програмування та налаштування електричних модулів.

2.15. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що листом № 05-30/083 від 02.07.2018 Дніпропетровським регіональним центром з гідрометеорології надано відповідь на запит позивача, в якому повідомлено що за даними метеостанції Губиниха Новомосковського району, найближчої до с. Знаменіка Новомосковського району, з 22:30 годин 28.06.2018 до 01:55 годин 29.06.2018 року спостерігався зливовий дощ різної інтенсивності. Кількість опадів склала 8,5 мм. З 21:35 годин 28.06.2018 до 03:05 годин 29.06.2018 спостерігалася гроза. Максимальна швидкість вітру з урахуванням поривів досягала 17 м/с, напрямок північно-східний.

2.16. 02.07.2018 страхувальник - СФГ «Любава» звернувся до відповідача із заявою про сплату страхового відшкодування згідно договору добровільного страхування наземного транспорту, в якій позивач повідомив відповідача про настання страхового випаду за страховим ризиком А.3 вибух, пожежа, яке мало місце 28.06.2018, та просив ПАТ «СК «Універсальна» здійснити виплату страхового відшкодування.

2.17. Відповідно до калькуляції вартості ремонту транспортного засобу «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ, наданої ТОВ «Бізон Імпорт» вартість усунення дефектів становить 116 372,74 грн.

2.18. Оскільки, відповідачем не було здійснено виплату страхового відшкодування, позивачем за власний рахунок здійснив ремонт комбайна «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ.

2.19. Так, на підставі виставлених рахунків-фактур №8730 від 03.07.2018, рахунків на оплату по замовленню №20982 від 03.07.2018, №21272 від 04.07.2018, №21179 від 04.07.2018, №21631 від 06.07.2018, №9288 від 09.07.2018, №24297 від 24.07.2018, №24313 від 24.07.2018, складених актів надання послуг № /07/00081 від 03.07.2018, №БМ-00017752 від 10.07.2018, №БМ-00019184 від 24.07.2018, №БМ-00019538 від 25.07.2018, №БМ-00019537 від 25.07.2018, видаткових накладних №17246 від 05.07.2018, № 18301 від 13.07.2018, №1178 від 11.07.2018, позивачем сплачено на користь ТОВ «Агроресурс», ТОВ «Бізон Імпорт», ТОВ «ТД «Агротайм» грошові кошти у розмірі 122 132,74 грн, на підтвердження чого в матеріалах справи містяться платіжні доручення №1954 від 04.07.2018 на суму 5 760,00 грн, №1955 від 05.07.2018 на суму 36 156,00 грн, №1957 від 05.07.2018 на суму 7 041,18 грн., №1956 від 05.07.2018 на суму 9 600,00 грн, №2033 від 11.07.2018 на суму 34 100,38 грн, №1983 від 25.07.2018 на суму 3 379,90 грн, №2037 від 16.07.2018 на суму 6 300,69 грн, №1979 від 25.07.2018 на суму 14 835,77 грн, №1978 від 25.07.2018 на суму 4 800,00 грн.

2.20. Листом від 04.10.2018 № 1465/24-001 відповідач повідомив позивача про неможливість кваліфікувати вказаний випадок, як страховий, у зв'язку з чим у ПАТ «СК «Універсальна» не має правових підстав для здійснення страхового відшкодування.

3. Короткий зміст рішення місцевого суду

3.1. Рішенням Господарського суду міста Києва від 20.12.2018 у справі №910/14054/18 у задоволенні позову відмовлено.

3.2. Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, місцевий господарський суд виходив з того, що в даному випадку влучення блискавки в комбайн «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ, а саме в радіоприймач, призвело до виходу з ладу електроустаткування ТЗ та не спричинило виникнення пожежі або вибуху транспортного засобу, що відповідно до умов договору не є страховим випадком та підставою для виплати страхового відшкодування.

Враховуючи приписи підпункту 3.2.2 пункту 3.2 договору, суд дійшов висновку, що страховому відшкодуванню не підлягають збитки, які настали у разі короткого замикання електроустаткування ТЗ, якщо при цьому ТЗ не одержав інших пошкоджень, окрім пошкодження електроустаткування. Судом встановлено, що інших пошкоджень, які впливають на функціональні якості комбайна не виявлено, ремонтні роботи полягали виключно у діагностиці та заміні електрообладнання.

Крім того, суд першої інстанції вказав, що за умовами договору страхування позивач зобов'язаний був зберегти вигляд і стан пошкодженого транспортного засобу до його огляду представником відповідача і не починати будь-яких ремонтних, відновлювальних робіт або робіт по утилізації залишків ТЗ без узгодження із страховиком, а в разі здійснення таких робіт попередньо узгодити ремонтну калькуляцію з відповідачем, чого позивачем не здійснено, що також є підставою для відмови у виплаті страхового відшкодування.

Щодо доводів позивача про заподіяння йому збитків, місцевий господарський суд зазначив, що позивач не довів суду належними засобами доказування причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідача та заподіянням збитків, зокрема, протиправність поведінки відповідача як заподіювача збитків та докази вини останнього.

Щодо стягнення пені, 3% річних та інфляційних втрат, судом відмовлено, позивачу, оскільки це похідні вимоги від основної вимог, у задоволенні якої судом відмовлено.

4. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених у ній доводів

4.1. Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

4.2. Апеляційна скарга мотивована тим, що місцевим судом, в порушення ст. 73, 86 Господарського процесуального кодексу України, не було враховано аргументів позивача, а також не зазначено мотивів їх відхилення.

Відповідач зазначає, що законодавством України зокрема п.42 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту населення України, чітко визначено, що складовою характеристикою поняття «стихійне лихо» - є завдання матеріальних збитків.

Скаржник вказує, що факт заподіяння матеріальних збитків позивачу під час стихійного лиха, а саме зливи, яка супроводжувалась блискавкою, внаслідок попадання якої в антену радіоприймача застрахованого зернозбирального комбайну, відбулось розтрощення зовнішньої антени радіоприймача комбайну, вигорання внутрішніх компонентів електричних модулів, підтверджується письмовими доказами по справі та не оспорюється відповідачем.

Суд першої інстанції, за твердженням апелянта, не надав оцінку вищезазначеним нормам права чим порушив ч.1 та ч.5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, скаржник звертає увагу на те, що умови договору виписані не чітко, не розкрито в повному обсязі поняття стихійного лиха.

При цьому, на думку позивача, судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення було порушено приписи статей 1, 8 Закону України «Про страхування» та залишено поза увагою те, що договір містить неоднозначні умови в частині страхових випадків, які підлягають тлумаченню з урахуванням статей 213, 637 Цивільного кодексу України.

На переконання скаржника, місцевий господарський суд не надав оцінку реальним намірам сторін по договору, проігнорував позицію третьої особи по справі в частині настання страхового випадку і необхідності проведення страхового відшкодування.

Також, судом апеляційної інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення, не надано оцінку нормам статті 989 Цивільного кодексу України та статті 21 Закону України «Про страхування», згідно яких страхувальник зобов'язаний, зокрема, вживати заходів щодо запобігання збиткам, завданим настанням страхового випадку, та їх зменшенню.

5. Заперечення на апеляційну скаргу

5.1. У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач проти задоволення скарги заперечив, мотивуючи тим, що доводи, викладені у апеляційній скарзі, не відповідають фактичним обставинам, суперечать вимогам чинного законодавства та ґрунтуються на припущеннях позивача, а рішення місцевого суду від 20.12.2018 прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права. У зв'язку з чим, відповідач просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

6. Надходження апеляційної скарги та її розгляд апеляційним судом

6.1. 10.01.2019 позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на рішення місцевого суду від 20.12.2018 у справі №910/14054/18.

6.2. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2019 відкрито апеляційне провадження у даній справі та призначено до розгляду апеляційну скаргу Селянського (фермерського) господарства «Любава» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.12.2018 у справі № 910/14054/18 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

7. Джерела права й акти їх застосування

7.1 Господарський кодекс України

Згідно з ч. 1,2,7 ст. 193 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов'язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов'язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Згідно приписів ст. 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Згідно п. 1 ст. 352 Господарського кодексу України, страхування - це діяльність спеціально уповноважених державних організацій та суб'єктів господарювання (страховиків), пов'язана з наданням страхових послуг юридичним особам або громадянам (страхувальникам) щодо захисту їх майнових інтересів у разі настання визначених законом чи договором страхування подій (страхових випадків), за рахунок грошових фондів, які формуються шляхом оплати страхувальниками страхових платежів.

7.2. Цивільний кодекс України

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки; підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов'язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Зобов'язання виникають з підстав, встановленихстаттею 11 цього Кодексу.

Згідно з ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Виконання зобов'язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов'язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов'язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов'язками наділені обидві сторони договору.

Статтею 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 979 Цивільного кодексу України, за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Згідно з положеннями ст. 980 Цивільного кодексу України, предметом договору страхування можуть бути, зокрема, майнові інтереси, які не суперечать закону і пов'язані з володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування).

Положеннями ст. 988 Цивільного кодексу України встановлено, що страховик зобов'язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Частиною 1 ст. 614 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до ч. 2 ст. 614 Цивільного кодексу України доводить особа, яка порушила зобов'язання.

Згідно зі ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

Частинами 1, 2 ст. 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: - втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); - доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1)протиправної поведінки; 2)шкоди; 3)причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4)вини.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

7.3. Закон України «Про страхування»

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про страхування», страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.

Страховим ризиком, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про страхування» визначається певна подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання.

Страховим випадком, у відповідності до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про страхування», є подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов'язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про страхування», страхова виплата - грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про страхування», страховик зобов'язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.

Згідно ч.1 ст. 25 Закону України «Про страхування», здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Частиною 1ст. 16 Закону України «Про страхування» встановлено, що договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов'язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.

7.6. Господарський процесуальний кодекс України

Згідно з ч. 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно з ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

8. Позиція апеляційного суду

8.1. Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

8.2. З матеріалів справи вбачається, що між ПАТ «СК «Універсальна» та СФГ «Любава» 25.10.2017 укладено договір № 3111/205/006934 добровільного страхування наземного транспорту, відповідно до якого застраховано майнові інтереси страхувальника, пов'язані з володінням, користуванням та розпорядженням транспортним засобом - комбайн зернозбиральний «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ. Вигодонабувачем є ПАТ «Кредобанк».

8.3. Як вірно встановлено місцевим судом, влучення блискавки в комбайн «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ, а саме в радіоприймач комбайна сталося під час його роботи в полі, внаслідок чого вийшли з ладу електронні модулі управління транспортного засобу.

При цьому, як вбачається з акту обстеження місця пригоди та технічного стану комбайна від 29.06.2018, акту огляду транспортного засобу від 28.07.2018, попадання блискавки не викликало вибуху чи пожежі комбайна. Будь-яких інших пошкоджень, крім пошкодження електроустаткування, транспортному засобу завдано не було.

Отже, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що відповідно до умов договору попадання блискавки може бути визнано страховим випадком виключно у випадку, якщо вона спричинила виникнення пожежі або вибуху транспортного засобу.

Крім того, підпунктом 3.2.2 пункту 3.2 договору сторони погодили, що страховому відшкодуванню не підлягають збитки, які настали у разі короткого замикання електроустаткування ТЗ, якщо при цьому ТЗ не одержав інших пошкоджень, окрім пошкодження електроустаткування.

8.4. Аварійним сертифікатом та актом огляду від 28.07.2018 встановлено, що слідів полум'я, пожежі, вибуху на комбайні «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ не виявлено, будь-яких пошкоджень, які впливають на його функціональні якості, на комбайні «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ спричинених впливом людини та/або природними явищами не виявлено, ремонтні роботи по транспортному засобу полягали виключно у діагностиці та заміні електрообладнання.

Таким чином, враховуючи приписи підпункту 3.2.2 пункту 3.2 договору та беручи до уваги, що інших пошкоджень, які впливають на функціональні якості комбайна не виявлено, а ремонтні роботи полягали виключно у діагностиці та заміні електрообладнання, на переконання колегії суддів, така подія не підпадає під перелік подій, що може бути страховим випадком.

8.5. З матеріалів справи вбачається, що позивачем в період з 29.06.2018 по 10.07.2018 проведені роботи з усунення пошкоджень електрообладнання комбайну, отриманих в результаті події, що мала місце 28.06.2018, які полягали в діагностиці поломок електрообладнання комбайна сервісною службою «Політехніка», програмування модуля двигуна, заміні модуля, датчиків тощо.

За умовами пп. 7.1.4, 7.1.6 п. 7.1 договору, у разі настання події, що має ознаки страхового випадку із ТЗ страхувальник зобов'язаний: зберігати вигляд і стан пошкодженого ТЗ або його залишки до його огляду представником страховика і не починати будь-яких ремонтних, відновлювальних робіт або робіт по утилізації залишків ТЗ без узгодження зі страховиком; письмово погодити із страховиком СТО для здійснення ремонту ТЗ.

Згідно п. 7.2 договору, страхувальник має право самостійно оплачувати відновлювальний ремонт на станції технічного обслуговування чи іншому спеціалізованому підприємстві та купувати необхідні для ремонту запчастини та матеріали тільки після попередньої письмової згоди страховика, в іншому разі страховик може відмовити у страховій виплаті або зменшити її розмір.

Ремонтна калькуляція СТО узгоджується (підписується страхувальником або його представником і представником страховика) до початку ремонтно-відновлювальних робіт (п. 7.3 договору).

Як вбачається з акту огляду ТЗ від 28.07.2018, на момент огляду ТЗ несправність його електрообладнання було усунуто, комбайн знаходився у повністю робочому стані. При цьому, проведення зазначених робіт зі страховиком не узгоджувалось та останнім не погоджувалось. Матеріали справи такі докази не містять.

Колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до п. 7.4 договору, невиконання страхувальником/водієм будь-яких обов'язків та вимог, зазначених в розділі 7 договору, дає право страховику відмовити у виплаті страхового відшкодування. Крім того, згідно пп. 11.1.6 п. 11.1 договору, невиконання страхувальником будь-яких обов'язків за договором без поважних на те причин є підставою для відмови страховика у здійсненні страхового відшкодування.

Отже, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується з висновком суду першої інстанції, що за умовами договору страхування позивач зобов'язаний був зберегти вигляд і стан пошкодженого транспортного засобу до його огляду представником відповідача і не починати будь-яких ремонтних, відновлювальних робіт або робіт по утилізації залишків ТЗ без узгодження із страховиком, а в разі здійснення таких робіт попередньо узгодити ремонтну калькуляцію з відповідачем, чого позивачем не здійснено.

8.6. Колегія суддів вважає необґрунтованим посилання скаржника на те, що за укладеним договором, сторони чітко не визначили та умовами договору не розкрито в повному обсязі поняття стихійного лиха, оскільки у п. 2.2 договору міститься чітке визначення страхового ризику «А.2. Стихійне лихо», під яким розуміють пряму дію бурі, урагану, шторму, смерчу, граду, зливи, повені; цунамі, селю, обвалу, зсуву ґрунту, землетрусу.

На переконання колегії суддів, саме у даному пункті договору, наведений перелік подій є вичерпним. Таке атмосферне явище як блискавка (грім, гроза) у наведеному переліку відсутнє і настання такої події договір не визначає.

Отже, випадок, що мав місце 28.06.2018 із застрахованим ТЗ, не може бути кваліфіковано як страховий.

8.7. Не заслуговують на увагу та відхиляються доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення було порушено приписи статей 1, 8 Закону України «Про страхування» та залишено поза увагою те, що договір містить неоднозначні умови в частині страхових випадків, які підлягають тлумаченню з урахуванням статей 213, 637 Цивільного кодексу України.

Як вбачається з матеріалів справи, під час розгляду справи в суді першої інстанції, позивачем не заявлялись вимоги про тлумачення змісту правочину, і сторонам зміст договору був зрозумілий. Більш того, на першій сторінці договору страхувальник своїм підписом засвідчив, що він зі всіма умовами страхування згідний, примірник договору та всі роз'яснення щодо його умов отримав.

8.8. Щодо завданих позивачу збитків, колегія суддів зазначає наступне.

Чинним законодавством України обов'язок доведення факту наявності порушення відповідача покладено на позивача, наявність та розмір понесених збитків, а також причинно-наслідковий зв'язок між правопорушенням і збитками.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою і збитками є обов'язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов'язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв'язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв'язку.

Таким чином, позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та докази невиконання зобов'язань та причинно-наслідковий зв'язок між невиконанням зобов'язань та заподіяними збитками. Тоді як відповідачу потрібно довести відсутність його вини у спричиненні збитків позивачу.

Відшкодуванню підлягають збитки, що стали безпосереднім, і що особливо важливо, невідворотним наслідком порушення боржником зобов'язання чи завдання шкоди. Такі збитки є прямими. Збитки, настання яких можливо було уникнути, які не мають прямого причинно-наслідкового зв'язку є опосередкованими та не підлягають відшкодуванню.

Разом з тим, позивачем ані під час розгляду справи у суді першої інстанції, ані під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції не надано суду належних доказів на підтвердження вчинення відповідачем протиправних дій, як і не надано доказів наявності вини відповідача.

Отже, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку, що позивач не довів суду належними засобами доказування причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідача та заподіянням збитків, зокрема, протиправність поведінки відповідача як заподіювача збитків та докази вини останнього.

Відтак, враховуючи недоведеність допущеного порушення з боку ПАТ «СК «Універсальна», а також причинного зв'язку між діями/бездіяльністю останнього та завданою шкодою комбайну позивача, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про необґрунтованість вимог позивача та відмову у задоволенні позову.

8.9. Крім того, суд першої інстанції правомірно відмовив у задоволенні вимог СФГ «Любава» в частині стягнення з ПАТ «СК «Універсальна» 3 419,70 грн. - пені, 562,15 грн - 3 % річних та 2 320,52 грн - інфляційних втрат, оскільки це похідні вимоги від основної вимоги, у задоволенні якої судом відмовлено.

8.9. Крім того, за умовами договору вигодонабувачем є ПАТ «Кредобанк». Згідно п. 9.8 договору, страхове відшкодування здійснюється страховиком за письмовим погодженням з вигодонабувачем.

Відповідно до п. 14.9 договору, якщо ТЗ виступає предметом застави, вигодонабувач має право на отримання страхового відшкодування в межах непогашених страхувальником перед вигодонабувачем зобов'язань за кредитним договором, укладеним між страхувальником та вигодонабувачем.

9. Висновки апеляційного суду

9.1. Враховуючи, що влучення блискавки в комбайн «New Holland TC5.90», державний номер 43409АЕ, а саме в радіоприймач, призвело до виходу з ладу електроустаткування ТЗ та не спричинило виникнення пожежі або вибуху транспортного засобу, колегія суддів вважає, що відповідно до умов договору даний випадок не є страховим, а тому не може бути підставою для виплати страхового відшкодування.

9.2. На підставі викладеного вище, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для зміни чи скасування рішення місцевого суду згідно з ст.277 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.232-241, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Селянського (фермерського) господарства «Любава» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.12.2018 у справі №910/14054/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 20.12.2018 у справі №910/14054/18 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на Селянське (фермерське) господарство «Любава».

4. Матеріали справи №910/14054/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

5. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст.287-291 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням приписів п.2 ч.3 ст.287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Л.Г. Смірнова

Судді М.А. Руденко

О.М. Коротун