ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"27" березня 2019 р.Справа № 922/565/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Присяжнюка О.О.

при секретарі судового засідання Лепенець К.В.

розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Чаттануга" (61022, Харківська область, м. Харків, майдан Свободи, буд.5,кім.681/1)
до 1-ого відповідача ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області (61057,м.Харків, вул. Пушкінська , 46) , 2 - ого відповідача ОСОБА_1 Управління Державної казначейської служби України у Харківській області(61166, Харківська область, м. Харків, вул. Бакуліна, буд.18)
про про стягнення коштів
за участю представників:

Представник позивача - не з'явився

Представник першого відповідача - ОСОБА_2 (дов №22712/9/20-40-10-04-02 від 17.09.2018 року)

Представник другого відповідача - не з'явився .

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Чаттануга" звернулось до господарського суду Харківської області із позовною заявою до 1-ого відповідача ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області,2 - ого відповідача ОСОБА_1 Управління Державної казначейської служби України у Харківській області, про стягнення з ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області завдану шкоду , внаслідок вчинення неправомірних дій , за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДФС у Харківській області у розмірі 48 307 257,57грн., з яких :

основне зобов'язання - 17 260 431,17грн.,

втрати від інфляції - 7 634 588,19грн.,

3% річних в сумі - 1872 639,0грн.,

пені в сумі 21 539 599,21грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що неправомірні дії відповідачів по не виконанню постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 02.02.2017 року по справі№820/488/16, а саме невиконання ОСОБА_1 управлінням ДФС у Харківської області рішення Харківського апеляційного адміністративного суду у частині поновлення дії реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи ТОВ "ЧАТТАНУГА", підтвердженням чого є дані з реєстру платників ПДВ. Інші позовні вимоги, які були задоволені судом. Головне управління ДФС у Харківській області протиправно ігнорує та не виконує всупереч приписам законодавства України та практики ЄСПЛ.

Ухвалою господарського суду від 27.02.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. З врахуванням ухвали про виправлення описки, підготовче засідання призначено на "27" березня 2019 р. о 10:30.

28.02.2019 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "Чаттануга" надійшло клопотання про залишення позову без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.226 ГПК України (вх.№5296 від 28.02.2019 року).

12.03.2019 року від ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області надійшло клопотання про залучення прокуратури Харківської області (вх.№6221 від 12.03.2019 року) .

15.03.2019 року від ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області надійшло клопотання про закриття провадження у справі(вх.№6598 від 15.03.2019 року).

15.03.2019 року від ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області надійшов відзив на позовну заяву(вх.№6600), в якому останній просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог ту повному обсязі.

Позивач свого представника в судове засідання 27.03.2019 не направив, про причини неявки суд не повідомив. Про час та місце судового засідання представник позивача повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про вручення ухвали суду від 07.03.2019.

Перший відповідач в призначеному підготовчому засіданні заперечував проти заявлених позовних вимог, та підтримав клопотання про закриття провадження у справі№922/565/19.

Другий відповідач в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. Про час та місце судового засідання представник позивача повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про вручення ухвали суду від 06.03.2019.

Згідно ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області про закриття провадження у справі, суд зазначає, що поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

З урахуванням викладеного, відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв'язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання (правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду викладена у постанові від 03.05.2018 у справі № 404/251/17).

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду господарської справи без прийняття судового рішення у зв'язку із виявленням після відкриття провадження у справі обставин, з якими закон пов'язує неможливість судового розгляду справи (правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду викладена в постанові від 04.12.2018 у справі № 910/23406/17).

Тобто, суд, закриваючи провадження у справі не здійснює судовий розгляд позовних вимог по суті спору та не встановлює обставини справи з наданням ним юридичної оцінки, що, відповідно, виключає встановлення фактів відносно будь-якої з позовних вимог, що могло потягти за собою висновки щодо наявності підстав визнати обґрунтованими або необґрунтованими позовні вимоги (правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду викладена у постанові від 17.10.2018 у справі №904/8414/17).

Разом із тим, відповідно до ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відтак позивач заявив позов до відповідача, визначивши на власний розсуд його предмет та підстави, позов підтримує та не вважає, що спір між позивачем та відповідачем у справі вичерпано.

Суду не подано доказів, що після відкриття провадження у справі настали обставини, або сторони вчинили дії, в результаті яких між позивачем та відповідачем не залишилось неврегульованих питань щодо предмету спору.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області надійшло клопотання про залучення прокуратури Харківської області , господарський суд враховує наступне.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом.

Відповідно до частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Виключні підстави для представництва прокуратурою інтересів держави в суді передбачені Законом України Про прокуратуру. Зокрема, відповідно до частини 3 статті 23 Законом України Про прокуратуру у прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Таким чином, участь прокурора в судовому процесі з метою представництва законних інтересів держави можлива у двох випадках: якщо ці інтереси не захищає або неналежно захищає орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, що має на це компетенцію. Тобто прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно; якщо органу, що має на це компетенцію, узагалі немає.

Представник ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області як на підставу для вступу у справу посилається лише на загрозу заволодіння бюджетними коштами.

Однак, відповідно до статті 131-1 Конституції України, статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор повинен, по-перше, визначити орган, уповноважений виконувати функції в спірних правовідносинах, а по-друге, навести причини, які перешкоджають тому, щоб належний суб'єкт захищав інтереси держави (аналогічний висновок міститься у Постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20 вересня 2018 року у справі № 922/1237/17).

Верховний суд у цій Постанові також зазначає, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави, у зв'язку із чим в задоволенні вищеозначеного клопотання, слід відмовити .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно зі ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Чаттануга" (вх.№5296 від 28.02.2019 року) про залишення позову без розгляду подана під час підготовчого провадження, підписана повноважним представником ОСОБА_3, яка діє на підставі ордера серії ХВ№ НОМЕР_1, на підставі договору про надання правової допомоги №11/3 від 04.02.22019 року з усіма правами, наданими позивачу, а отже відповідає вимогам ст. 226 ГПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для відмови у задоволенні заяви представника позивача (вх. №5296 від 28.02.2019 року) про залишення позову без розгляду, а тому позов товариства з обмеженою відповідальністю "Чаттануга" звернулось до господарського суду Харківської області із позовною заявою до 1-ого відповідача ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області,2 - ого відповідача ОСОБА_1 Управління Державної казначейської служби України у Харківській області, про стягнення з ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області завдану шкоду, внаслідок вчинення неправомірних дій, за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДФС у Харківській області, підлягає залишенню без розгляду.

При цьому, суд звертає увагу на те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки, відповідно до п.13.ст.3 Закону України "Про судовий збір", в даному випадку судовий збір не справляється, тому наразі, відсутні підстави для повернення судового збору .

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 42, 185, 226, 234 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Чаттануга" про залишення позову без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.226 ГПК України (вх.№5296 від 28.02.2019 року).

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області про залучення прокуратури Харківської області (вх.№6221 від 12.03.2019 року).

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 управління ДФС у Харківській області про закриття провадження у справі(вх.№6598 від 15.03.2019 року).

Залишити позовну заяву без розгляду.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення - 27.03.2019.

Ухвалу може бути оскаржено до Східного апеляційного господарського суду у строки визначені ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 27.03.2019 року.

Суддя ОСОБА_4