ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" лютого 2019 р. м. Київ Справа№ 911/1555/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Тищенко А.І.

Чорної Л.В.

при секретарі судового засідання Подоляк Р.Ю.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 07.02.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Ветропак Гостомельський Склозавод" на рішення Господарського суду Київської області від 19.09.2018 (повний текст складено і підписано 08.10.2018)

у справі №911/1555/17 (суддя Бацуца В.М.)

за позовом Гостомельської селищної ради

до Приватного акціонерного товариства „Ветропак Гостомельський склозавод"

про зобов'язання укласти договір

В судовому засіданні 07.02.2019 відповідно до ст.ст. 240, 283 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2017 Гостомельська селищна рада (далі - позивач) звернулась до Господарського суду Київської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "Ветропак Гостомельський склозавод" (далі - відповідач) про зобов'язання укласти договір про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель (далі - Договір) в редакції, запропонованій позивачем.

Позов обґрунтований невиконанням відповідачем вимог статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" при реєстрації 29 травня 2013 декларації про готовність об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту з позивачем.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Київської області від 23.06.2017, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 10.10.2017 у справі №911/1555/17 в позові відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 13.03.2018 у справі №911/1555/17 рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 10.10.2017 у справі №911/1555/17 скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Господарського суду Київської області від 19.09.2018 у справі №911/1555/17 позов задоволено.

Зобов'язано Приватне акціонерне товариство „Ветропак Гостомельський склозавод" укласти договір про залучення коштів замовників будівництва об?єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Гостомель в наступній редакції:

„

Договір

про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури

селища Гостомель

селище Гостомель „___" ___________ 2018 року

Гостомельська селищна рада (сел. Гостомель, вул. Свято-Покровська, 125), в особі селищного голови Прилипка Юрія Ілліча, який діє у відповідності до Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні" та керується статтями 30 та 40 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності", рішеннями сесії Гостомельської селищної ради № 426-18-УІ від 24.05.2012 р. „Про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно - транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель", № 121-06-УІІ від 24.03.2016 р. „Про внесення змін до рішення Гостомельської селищної ради № 426-18-УІ від 24.05.2012 р. „Про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно - транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель", з однієї сторони, та замовник Приватне акціонерне товариство „Ветропак Гостомельський склозавод" в особі голови правління Прінко П. А., ідентифікаційний код 00333888, юридична адреса: 08290 Київська обл. смт. Гостомель, площа Рекунова, 2 (надалі Замовник) уклали цей договір про наступне:

1. Предмет договору

1.1. Залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури сел. Гостомель.

1.2. Місце розташування об'єкта: селище Гостомель, площа Рекунова, 2.

1.3. Цільове призначення об'єкта: склад - навіс для зберігання готової продукції на території Приватного акціонерного товариства „Ветропак Гостомельський склозавод".

2. Ціна договору й умови оплати

2.1. Загальна вартість будівництва об'єкта, (розраховано згідно кошторисної вартості будівництва, яка зазначена в декларації): 14 700 000 грн. 00 коп.

2.2. Розмір пайового внеску становить : 10 % (десять відсотків).

2.3. Для даного об?єкту будівництва величина пайової участі складає:

ПУ = ЗКВБ * РПУ% = 14 700 000, 00 х 10 % = 1 470 000, 00 грн. (один мільйон чотириста сімдесят тисяч грн. 00 коп.), де:

ПУ - розмір пайової участі;

ЗКВБ - загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта;

РПУ % - розмір пайової участі у розвиток інфраструктури селища Гостомель.

2.4. Сплата коштів Замовником на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури міста сплачується шляхом безготівкового перерахування в сумі 1 470 000, 00 грн. до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем.

Зазначені кошти замовник перераховує на розрахунковий рахунок:

Одержувач: МБ Ірпінь - Гостомель, Код ЗКПО: 37911135, р/р: 0010, МФО: 821018, Банк: УДКСУ в Київській області м. Ірпінь, Код платежу: 24170000.

2.5. Гостомельська селищна рада й Замовник уклали цей Договір добровільно. При укладанні цього Договору майнових прав і претензій не мають.

2.6. За порушення строків сплати пайового внеску стягується пеня у розмірі 0,1% від нарахованої суми за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної суми.

3.Обов?язки сторін

3.1. Замовник зобов'язується:

- при проведенні будівництва об'єктів архітектури дотримуватись вимог затвердженої містобудівної й іншої проектної документації, діючих правил забудови й вимог вихідних даних;

- сплатити кошти на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури сел. Гостомель відповідно до пп. 2.3 цього договору;

- дотримуватись встановленого порядку користування й володіння земельною ділянкою, на якій проводиться будівництво об'єктів архітектури.

3.2. Гостомельська селищна рада зобов'язується кошти, що надійшли від Замовника на розвиток інженерно - транспортної і соціальної інфраструктури селища, використати за цільовим призначенням.

4. Розгляд спорів

4.1. Всі спори, які можуть виникнути з даного Договору, вирішуються шляхом переговорів між сторонами, або у судовому порядку.

5. Інші умови

5.1. Невід'ємною частиною Договору є наявність проектно - кошторисної документації.

5.2. Договір може корегуватись у разі, коли фактична кошторисна вартість буде більша, або менша після закінчення об'єкта будівництва.

5.3. Приймання об'єкта в експлуатацію здійснюється після сплати повної суми пайового внеску на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури сел. Гостомель відповідно до пп. 2.3 цього договору.

6. Цей Договір складено в двох примірниках, один із яких залишається у Гостомельській селищній раді, інший у Замовника.

7. Договір набирає чинності з моменту його підписання.

Підписи сторін

Селищний голова Замовник

ПРАТ „Ветропак

Гостомельський склозавод"

Голова правління

__________________Ю. І. Прилипко ______________Прінко П. А.

Договір зареєстровано у відділі обліку та звітності при виконавчому комітеті Гостомельської селищної ради за № ___________ від _____________________

_____________________________________________________________

(посада) (підпис) (прізвище, ім?я, по батькові)

".

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства „Ветропак Гостомельський склозавод" на користь Гостомельської селищної ради 1 600,00 грн. судового збору.

Рішення вмотивоване доведеністю та обґрунтованість позовних вимог.

Крім того, задовольняючи позов, суд дійшов висновку про звернення позивача з позовом до суду в межах строків позовної давності.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з вищезазначеним рішенням, відповідач 24.10.2018 звернувся до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про відмову в позові.

Апеляційна скарга обґрунтована порушенням судом норм матеріального та процесуального права, не повним дослідженням обставин та матеріалів справи.

Доводи апеляційної скарги:

- суд не дослідив, які заходи здійснив позивач (як кредитор) при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) у відповідності до ч. 4 ст. 623 ЦК України;

- суд не надав правову оцінку бланку договору про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно - транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель;

- суд прийняв заяву про уточнення позову всупереч ст. 46 ГПК України;

- суд не взяв до уваги більш ранню дату початку відліку позовної давності;

- суд задовольнив позов та прийняв рішення, яке завідомо неможливо виконати;

- суд не надав належну правову оцінку письмовому доказу «Акт ревізії від 28.09.2016».

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, представник позивача зазначає, що неукладення договору свідчить про недотримання відповідачем вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади.

Вказує, що жодною нормою закону не передбачено, що органи місцевого самоврядування ініціюють укладення правочину про пайову участь, навпаки обов'язок на укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту покладається на замовника будівництва.

Зазначає, що органи місцевого самоврядування знаходяться поза межами процедури прийняття об'єктів будівництва в експлуатацію та позбавлені можливості контролювати момент його здійснення. Про порушення своїх прав Гостомельська селищна рада дізналась лише після проведення ревізії окремих питань селищного бюджету та фінансово - господарської діяльності Гостомельської селищної ради Державною фінансовою інспекцією у Київській області, а відтак строк позовної давності селищною радою не пропущено.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу відповідача 07.11.2018 передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Разіна Т.І., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2018 у справі №911/1555/17 відкрито апеляційне провадження у справі, розгляд справи призначено на 11.12.2018.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2018, у зв'язку з перебуванням судді Разіної Т.І. у відпустці для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Тищенко А.І., Чорна Л.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2018 у справі №911/1555/17 колегією суддів у визначеному складі відкрито апеляційне провадження, розгляд справи призначено на 07.02.2019.

Явка представників сторін

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційної інстанції 07.02.2019 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про відмову в позові.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції 07.02.2019 заперечував проти задоволення апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просив її відхилити, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

07.12.2011 Відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради було погоджено та затверджено містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки № 0133-12-2011 від 07.12.2011 на будівництво Складу-навісу для зберігання готової продукції на території АТ „Ветропак Гостомельський Склозавод", що знаходиться за адресою: площа Рекунова, 2, смт Гостомель, Київська область.

Рішенням № 426-18-6 від 24.05.2012 „Про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель" Гостомельської селищної ради затверджено Положення про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель.

29.05.2013 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області було зареєстровано та видано АТ „Ветропак Гостомельський склозавод" декларацію про готовність об?єкта до експлуатації, який належить до ІІІ категорії складності - „Склад-навіс для зберігання готової продукції на території АТ „Ветропак Гостомельський Склозавод", що знаходиться за адресою: площа Рекунова, 2, смт Гостомель, Київська область, згідно якої вказаний закінчений будівництвом об'єкт загальною площею 9 072, 00 кв.м загальною кошторисною вартістю 14 700 000, 00 грн. є готовим до експлуатації, присвоєно їй номер реєстрації № КС 70.

У листопаді 2016 позивач звернувся до відповідача із претензією №3968 від 03.11.2016, в якій просив останнього негайно з'явитись до селищної ради для підписання доданого до претензії проекту договору про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Гостомель.

У листопаді 2016 у відповідь на претензію № 3968 від 03.11.2016 відповідач звернувся до позивача із листом № 07/2204 від 15.11.2016, у якому зазначив, що договір про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Гостомель міг бути укладеним тільки до 28.05.2013, але не пізніше.

Звертаючись з позовом, позивач просить зобов'язати відповідача укласти договір про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Гостомель в редакції, запропонованій позивачем.

Задовольняючи позов, місцевий господарський суд дійшов висновку, що вимоги позивача про зобов'язання відповідача укласти договір про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Гостомель у запропонованій редакції є законними і обґрунтованими.

Суд також дійшов висновку, що позивач довідався про обставини прийняття в експлуатацію об'єкта - „Склад-навіс для зберігання готової продукції на території АТ „Ветропак Гостомельський Склозавод", що знаходиться за адресою: площа Рекунова, 2, смт Гостомель, Київська область, лише у вересні 2016 у зв'язку із проведенням Державною фінансовою інспекцією України у Київської області відповідної ревізії окремих питань селищного бюджету та фінансово-господарської діяльності Гостомельської селищної ради за період з 01.01.2013 по 01.07.2016 і відповідно загальна позовна давність по зобов'язанню відповідача щодо укладення із позивачем договору про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Гостомель не спливла і розпочала свій перебіг з моменту, коли позивач довідався про порушення своїх прав і інтересів, і тому позивач в межах строків позовної давності звернувся в господарський суд із позовом до відповідача за захистом прав і інтересів.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У відповідності до ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

При цьому колегія суддів зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін (рішення Суду у справі Трофимчук проти України no.4241/03 від 28.10.2010).

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників апеляційного провадження, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженого рішення норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівельної діяльності в Україні визначаються Законом України "Про регулювання містобудівельної діяльності", відповідно до ч. ч. 2, 3, 5, 9 ст. 40 якого замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: розмір пайової участі; строк (графік) сплати пайової участі; відповідальність сторін. Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Нормами законодавства, чинного на момент розгляду даної справи, встановлено обов'язок замовників будівництва взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та перерахування до відповідного місцевого бюджету розміру внеску пайової участі, визначеного договором.

Частиною 2 ст. 67 ГК України визначено, що підприємства вільні у виборі предмета договору, визначенні зобов'язань, інших умов господарських взаємовідносин, що не суперечать законодавству України.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Укладення господарського договору є обов'язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов'язком для суб'єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості укладення договору для певних категорій суб'єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування (ч. 3 ст. 179 ГК України).

Відповідно до ст. 187 ГК України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов'язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов'язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору.

Обов'язковою умовою щодо спонукання в судовому порядку укласти господарський договір є, зокрема, обов'язковість для сторін укладення договору. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі, якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов'язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору. Тобто, спонукання до укладення договору можливе тоді, коли хоча б одна із сторін є зобов'язаною його укласти через пряму вказівку закону, на підставі державного замовлення. У тому випадку, коли договір, що укладається, не ґрунтується на обов'язковому для суб'єктів господарювання державному замовленні або не є обов'язковим для укладення через пряму вказівку закону, спір про спонукання до укладення договору може бути предметом розгляду у суді у разі взаємної згоди сторін, або якщо сторони зобов'язались укласти договір на підставі існуючого між ними попереднього договору.

Відповідно до ст. ст. 626, 627 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов'язковим для виконання сторонами (ст. ст. 628, 629 ЦК України).

Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ст. ст. 640, 641 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення. Пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов'язаною у разі її прийняття.

Загальний порядок укладання господарських договорів визначено також в ст. 181 ГК України, згідно з якою господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами та скріпленого печатками. Проект договору може бути запропонований будь-якою з сторін. У разі якщо проект договору викладено як єдиний документ, він надається другій стороні у двох примірниках. Сторона, яка одержала проект договору, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до вимог частини першої цієї статті і повертає один примірник договору другій стороні або надсилає відповідь на лист, факсограму тощо у двадцятиденний строк після одержання договору. За наявності заперечень щодо окремих умов договору сторона, яка одержала проект договору, складає протокол розбіжностей, про що робиться застереження у договорі, та у двадцятиденний строк надсилає другій стороні два примірники протоколу розбіжностей разом з підписаним договором. Сторона, яка одержала протокол розбіжностей до договору, зобов'язана протягом двадцяти днів розглянути його, в цей же строк вжити заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та включити до договору всі прийняті пропозиції, а ті розбіжності, що залишились неврегульованими, передати в цей же строк до суду, якщо на це є згода другої сторони. У разі досягнення сторонами згоди щодо всіх або окремих умов, зазначених у протоколі розбіжностей, така згода повинна бути підтверджена у письмовій формі (протоколом узгодження розбіжностей, листами, телеграмами, телетайпограмами тощо). У разі якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов господарського договору, такий договір вважається неукладеним (таким, що не відбувся). Якщо одна із сторін здійснила фактичні дії щодо його виконання, правові наслідки таких дій визначаються нормами ЦК України.

Як вбачається з матеріалів справи, 3 листопада 2016 позивач звернувся до відповідача з претензією №3968, в якій заявив вимоги негайно з'явитися до селищної ради для підписання та реєстрації вказаного договору та терміново сплатити кошти пайового внеску в сумі 1470000,00 грн. Зазначена претензія залишена відповідачем без задоволення.

Разом з текстом претензії №3968 від 03.11.2016 позивач надіслав бланк договору про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель, що не містив дати, не був підписаний уповноваженою особою позивача та був надісланий відповідачу лише в одному примірнику, у зв'язку з чим колегія суддів дійшла висновку, що даний текст не містить волевиявлення позивача щодо істотних умов договору пайової участі, а тому не може вважатися проектом договору.

Отже, позивачем не було надіслано відповідачу пропозицію про укладення договору у розумінні ст. 181 ГК України.

Окрім того, предметом розгляду у даній справі є вимога позивача про зобов'язання відповідача укласти договір про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель в запропонованій позивачем редакції.

Проект даного правочину позивач в позовних вимогах не зазначив, хоча згідно з вимогами ч. 9 ст. 238 ГПК України у спорі, що виник при укладанні або зміні договору, в резолютивній частині вказується рішення з кожної спірної умови договору, а у спорі про спонукання укласти договір - умови, на яких сторони зобов'язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект договору.

Тобто, вирішуючи дану категорію спорів у своїх рішеннях господарські суди повинні зазначати, зокрема, у рішенні про спонукання укласти договір - умови, на яких сторони зобов'язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект цього договору.

Вимоги позивача не узгоджуються з положеннями ст. 238 ГПК України, оскільки не містять відповідних умов з посиланням на поданий позивачем проект.

Враховуючи недотримання позивачем порядку укладання господарських договорів, визначеного ст. 181 ГК України у задоволенні позову Гостомельської селищної ради до Публічного акціонерного товариства "Ветропак Гостомельський склозавод" про зобов'язання укласти договір про залучення коштів замовників будівництва об'єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель в редакції, запропонованій позивачем слід відмовити з вищенаведених підстав.

При цьому судом першої інстанції всупереч положенням ст. 46 ГПК України прийнято до розгляду заяву позивача про уточнення позовних вимог.

У цій заяві позивач посилається на ст.46 ГПК України (Процесуальні права та обов'язки сторін).

Згідно п.2 ч.2 статті 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 вказаної статті, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

На підставі ч.4 ст.46 ГПК України, у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Позивач не навів аргументів, чи мала місце зміна фактичних обставин справи і в чому вона полягає, для того аби мати право подати Заяву про зміну предмету, підстав позову при новому розгляді справи судом першої інстанції.

Така форма процесуального документу як заява про уточнення позовних вимог не передбачена статтею 46 ГПК України. Позивач вправі був подавати заяву про збільшення або зменшення позовних вимог, заяву про зміну предмету позову, заяву про зміну підстав позову, але не заяву про уточнення позовних вимог.

В ухвалі Господарського суду Київської області від 13.06.2018 у справі №911/1555/17 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті судом не зазначено обґрунтування підстав прийняття до розгляду заяви позивача про уточнення позовних вимог під час нового розгляду справи в суді першої інстанції.

Щодо заявлених відповідачем доводів про застосування строків позовної давності колегія суддів зазначає наступне.

За загальним правилом, сформульованим, у тому числі й, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2018 у справі № 469/1203/15-ц, як у випадку пред'явлення позову самою особою, право якої порушене, так і в разі пред'явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, відлік позовної давності обчислюється з одного й того самого моменту: коли особа довідалася або могла довідатися про порушення її права або про особу, яка його порушила.

Водночас позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з'ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі, коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення. Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 15.05.2018 у справі № Б-39/189-08.

Враховуючи, що колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення заявлених позовних вимог по суті, заява відповідача про застосування строків позовної давності не підлягає розгляду.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи апеляційної скарги щодо наявності підстав для відмови в позові знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до п.58 рішення ЄСПЛ Справа «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04) від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303-А, п.29).

Відповідно до ч.1 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Місцевий господарський суд не з'ясував всі істотні обставини справи та не звернув уваги на вказані норми чинного законодавства, а тому без належних правових підстав задовольнив позов з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог.

Зважаючи на вищевикладені обставини справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Ветропак Гостомельський Склозавод" підлягає задоволенню, а рішення Господарського суду Київської області від 19.09.2018 у справі №911/1555/17 підлягає скасуванню з вищевикладених підстав, з прийняттям нового рішення про відмову в позові.

У відповідності до ст. 129 ГПК України у зв'язку з відмовою в позові, судові витрати за розгляд позовної заяви покладаються на позивача, а у зв'язку із задоволенням апеляційної скарги відповідача, з позивача на користь відповідача підлягають стягненню судові витрати за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, ст.ст. 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Ветропак Гостомельський Склозавод" на рішення Господарського суду Київської області від 19.09.2018 у справі №911/1555/17 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 19.09.2018 у справі №911/1555/17 скасувати.

3. Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову Гостомельської селищної ради відмовити.

4. Стягнути з Гостомельської селищної ради (08290, Київська область, смт. Гостомель, вул. Свято - Покровська, буд. 125, ) на користь Приватного акціонерного товариства „Ветропак Гостомельський склозавод" (08290, Київська область, смт. Гостомель, площа Рекунова, буд. 2, ) 33075,00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги.

5. Видати наказ. Видачу наказу доручити Господарському суду Київської області.

6. Матеріали справи №911/1555/17 повернути до Господарському суду Київської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст постанови складено 26.03.2019.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді А.І. Тищенко

Л.В. Чорна