ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.03.2019 року м.Дніпро Справа № 904/9629/17

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Березкіної О.В. (доповідач),

суддів: Дарміна М.О., Іванова О.Г.

Секретар судового засідання Ковзиков В.Ю.

Представники сторін:

від позивача: ОСОБА_1, довіреність №01-14/9/16 від 10.01.2019 р., представник;

представник відповідача не з'явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлений судом належним чином.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Камянської міської ради Дніпропетровської області

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.12.2018року у справі №904/9629/17 (суддя Манько Г.В.)

за позовом Камянської міської ради Дніпропетровської області, м. Камянське Дніпропетровської області

до Публічного акціонерного товариства "ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ", м. Камянське Дніпропетровської області

про внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 17.08.2005р. №02567

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Кам'янська міська Рада Дніпропетровської області звернулась до Публічного акціонерного товариства "ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ" із позовом про внесення змін до договору оренди землі від 17.08.2005 року №02567, укладеного між Кам'янською міською Радою Дніпропетровської області та Публічним акціонерним товариством "ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ", шляхом визнання укладеною додаткової угоди до вказаного договору оренди землі.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 18.12.2018 у справі №904/9629/17 в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із зазначеним рішенням, позивач- Кам'янська міська рада Дніпропетровської області, звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила рішення суду скасувати та задовольнити позовні вимоги.

В обгрунтування своєї скарги апелянт посилається на те, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального і процесуального права, з неповним зясуванням всіх дійсних обставин, що мають значення для справи.

Зокрема, апелянт не погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що спірна додаткова угода не може бути визнана укладеною з підстав, зазначених у статтях 638,640-644 ЦК України, та в обґрунтування своєї позиції зазначає, що нормами чинного законодавства передбачена можливість зміни умов договору оренди землі у випадках, встановлених договором або законом.

Оскільки, сторонами в договорі передбачена зміна розміру орендної плати, то законодавча зміна граничного розміру цієї плати є підставою для перегляду розміру орендної плати, і відповідно, підставою для зміни умов договору в цій частині в судовому порядку, за відсутності згоди другої сторони.

Вважає, що судом першої інстанції не надано відповідної оцінки тій обставині, що перегляд розміру орендної плати за землю, передбачений умовами Договору оренди землі та має здійснюватись у разі: зміни розмірів орендної плати, визначених Податковим кодексом України; підвищення цін, тарифів (у т.ч. внаслідок інфляції); зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; прийняття «Орендодавцем» рішення про зміну орендної плати у відповідності до чинного законодавства; затвердження нової нормативної грошової оцінки землі; вважає, що Судом першої інстанції не було враховано наявність визначеного Договором оренди землі (пункт 6.6.12) обов'язку «Орендаря» щодо отримання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки у разі: зміни нормативної грошової оцінки землі; розміру ставок (ставки) земельного податку, орендної плати, після офіційного оприлюднення такого рішення «Орендодавцем» або вступу в дію відповідного нормативно-правового акту, та надання витягу «Орендодавцю» для внесення змін щодо розміру орендної плати шляхом укладання додаткової угоди до Договору оренди землі.

Також посилається на те, що судом неправильно встановлено, що згідно умов спірної додаткової угоди позивач пропонує відповідачу збільшити нормативну грошову оцінку земельної ділянки та, відповідно, орендну плату, опираючись на те, що у попередніх періодах сторонами було погоджено зміни до Договору оренди землі, у т.ч. і про зміну орендної плати.

Апелянт вважає, що оскільки 29.09.2017 року Кам»янською міською радою було прийнято рішення № 816-19/7 « Про затвердження Положення про порядок обчислення та сплати орендної плати за земельні ділянки у межах міста», яке набрало чинності з 1.10.2017 року і яким встановлено ставки орендної плати у розмірі 4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, то відповідно, з урахуванням зазначеного рішення повинно бути внесено зміни до договору оренди земельної ділянки в частині розміру орендної плати.

Крім того, апелянт зазначає, що відповідачем навмисно не проводиться формування відповідної земельної ділянки з подальшим проведенням державної реєстрації у Державному земельному кадастрі, що унеможливлює проведення нормативної грошової оцінки даної земельної ділянки, а тому, для нарахування земельних платежів, відділ Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області видає інформаційні довідки про нормативну-грошову оцінку 1 кв.м. земельної ділянки, дані про яку не внесені до Державного земельного кадастру.

Всі ці обставини, на думку апелянта, є підставами для скасування рішення суду першої інстанції та задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 18.02.2019року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Камянської міської ради Дніпропетровської області на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.12.2018року у справі №904/9629/17 (суддя Манько Г.В.), розгляд призначено на 27.03.2019рік.

Відповідач Публічне акціонерне товариство "ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ", у відзиві на апеляційну скаргу просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

27.03.2019 року в судовому засіданні представник апелянта підтримав доводи апеляційної скарги, просив рішення суду скасувати та задовольнити позовні вимоги, а представник відповідача в судове засідання не зявився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, в якій також просив рішення суду залишити без змін.

В судовому засіданні 27.03.2019 року було оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, з'ясувавши обставини справи, перевіривши їх доказами, апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню в силу наступного.

З матеріалів справи вбачається, що Між позивачем та відповідачем 01.08.2005р. підписано Договір оренди земельної ділянки (далі Договір).

Згідно предмету договору Орендодавець надає, а Орендар приймає у строкове платне користування земельну ділянку, несільськогосподарського призначення, що знаходиться за адресою: м. Дніпродзержинськ, вул. Кірова, 1, згідно з планом земельної ділянки, що додається. Підставою для надання земельної ділянки в оренду є рішення Дніпродзержинської міської ради від 27.05.2005р., № 541-18/IV.

Умовами п. 2.1 Договору передбачено, що в оренду передається земельна ділянка загальна площею 0,0629 га для фактичного розміщення адміністративних приміщень.

Згідно п. 2.2 Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на момент укладення цього договору становить 107142 грн. 67 коп.

Відповідно до п. 3.1 Договору договір укладається на строк до 27.05.2030 року. Після закінчення строку дії договору "Орендар" має переважне право його на новий строк.

Згідно п. 4.1 Договору орендна плата вноситься "Орендарем" включно у грошовій формі в розмірі 1285,80 грн., без ПДВ на рік, що становить 107,15 грн. без ПДВ, на місяць, і вноситься на рахунок місцевого бюджету.

Розмір орендної плати щорічно переглядається у випадках і з моменту: зміни умов господарювання передбачених договором; підвищення цін, тарифів тощо, у тому числі внаслідок інфляційних процесів; збільшення розміру ставки земельного податку; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини Орендаря, що підтверджено документами, інших випадках передбачених законодавчими актами України (п. 4.4 Договору).

Відповідно до п. 12.1 Договору зміна умов договору оренди здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо умов договору спір розв'язується у судовому порядку.

15.08.2005р. між сторонами підписано акт прийому-передачі земельної ділянки, згідно якого передано земельну ділянку загальною площею 0,0629 га в оренду до 27.05.2030р. для фактичного розміщення адміністративних приміщень.

01.11.2016р. сторонами укладено додаткову угоду №7702 до договору оренди земельної ділянки від 17.08.2005р. №02567.

Згідно додаткової угоди сторони прийшли до взаємної згоди внести зміни у договір оренди земельної ділянки від 17.08.2005 №02567, яка розташована за адресою: вул. Соборна, (вул. Кірова),1, м. Кам'янське, загальна площа 0,0629 га, кадастровий номер :02:013:0005, для фактичного розміщення адміністративних приміщень, виклавши пункти 2.2., 3.2., 4.1., 9.2.3, 12.3. договору в наступній редакції: 2.2. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки на 05.10.2016 становить 343526,40 грн.

В п. 4.1 Додаткової угоди вказано, що орендна плата вноситься Орендарем виключно у грошовій формі на рахунок місцевого бюджету розмірі 12023,42 грн./рік без ПДВ, яка визначається відповідно до рішень міської ради міста ради від 12.07.2013 №842-38/VІ Про затвердження нормативної грошової оцінки земель Дніпродзержинськ, від 30.09.2016 №349-10/VII Про внесення змін до рішення міської д 12.07.2013 №842-38/VI зі змінами.

Звертаючись до відповідача із позовом про внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 17.08.2005р. №02567, позивач посилався на те, що міською радою затверджено положення, яким встановлено 4% розмір ставки орендної плати за земельну ділянку, а оскільки витяг з технічної документації про нормативно - грошову оцінку земельної ділянки надати не є можливим, оскільки інформація за даною земельною ділянкою не внесена до державного земельного кадастру, тому подано інформаційну довідку про нормативно - грошову оцінку за 1 кв. м. земельної ділянки, для нарахування земельних платежів, у сумі 964,67 грн.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, господарський суд першої інстанції виходив з того, що спірна додаткова угода не може бути визнана укладеною в запропонованій позивачем редакції, оскільки розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що є об'єктом оренди за Договором оренди земельної ділянки, та орендна плата не можуть базуватися на припущеннях, приймаючи до уваги відсутність витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, обов'язкова наявність якого при визначені нормативної грошової оцінки земельної ділянки передбачена вимогами ст. 20 Закону України "Про оцінку земель".

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 632 ЦК визначено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки, тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування.

Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди, крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України (частини 1 та 2 статті 21 Закону України "Про оренду землі").

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 15 Закону України "Про оренду землі" істотною умовою договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення, перегляду та відповідальності за її несплату.

Як вбачається з матеріалів справи, договором оренди земельної ділянки від 1.08.2005 року, в редакції додаткової угоди від 17.08.2016 року встановлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на 05.10.2016 року становить 343 526,40 грн. ( п.2.2)

Пунктом 4.1. передбачено, що орендна плата вноситься орендарем виключено у грошовій формі на рахунок місцевого бюджету у розмірі 12023,42 грн./рік без ПДВ, яка визначається відповідно до рішень міської ради від 12.07.2013 року « Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинська» та від 30.09.2016 року «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року»

Відповідно до п. 4.4 Додаткової угоди розмір орендної плати переглядається у разі: Зміни умов господарювання, передбачених договором; Зміни розмірів орендної плати, визначених Податковим кодексом України; Підвищення цін, тарифів, у тому числі внаслідок інфляції; зміни коефіцієнтів індексації, зазначених законодавством. Орендар щорічно самостійно індексує розмір орендної плати, визначеної в договорі, та декларує її до податкових органів відповідно до прийнятого коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки земель; Погіршення стану орендованої земельної земельної ділянки не з вини "Орендаря", що підтверджено документами; Прийняття "Орендодавцем рішення про збільшення або зменшення орендної плати у відповідності до чинного законодавства; Затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Частиною 2 статті 651 ЦК передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до частини 2 статті 632 ЦК зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Статтею 30 Закону України "Про оренду землі" визначено, що зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку.

Виходячи зі змісту статей 632, 651 ЦК та статті 30 Закону України "Про оренду землі" слід дійти висновку про те, що за загальним правилом зміна умов договору, в тому числі в частині розміру орендної плати, здійснюється за взаємною згодою сторін. За відсутності такої згоди такий договір може бути змінений за рішенням суду лише у випадках, встановлених умовами договору або в силу закону.

Звертаючись із вимогою про внесення змін до договору оренди в частині зазначення нормативної оцінки земельної ділянки за 1 кв.м. від 21.08.2017 року у розмірі 964,67 грн., та орендної плати у розмірі 24271,10 грн./рік без ПДВ, позивач посилався на Положення про порядок обчислення та сплати орендної плати за землю у межах міста.

Разом з цим, колегія суддів зауважує, що згідно з пунктом 288.5 статті 288 ПК розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Відповідно до вимог ст. 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Статтею 13 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

У відповідності до вимог ст.15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.

Згідно ст. 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.

В ст. 20 Закону України "Про оцінку земель" вказано, що за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно з витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки по вулиці Кірова 1 у м. Дніпродзержинськ, кадастровий номер :02:013:0005 площею 0,0629 га, нормативна грошова оцінка земельної ділянки складає 343 526,40 грн. ( л.с. 14)

Тобто, на час звернення позивача із позовом, відсутні будь - які належні докази прийняття міською радою рішення про проведення оцінки земель, про затвердження технічної документації про нову нормативну грошову оцінку земель, наявності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розмір якої запропоновано позивачем у спірній Додатковій угоді до Договору оренди земельної ділянки.

В той же час, підставою для розрахунку та внесення змін до договору оренди, позивач зазначив лист відділу у м. Кам'янському Міськрайонного управління у Петриківському районні Головного управління Держгеокадастру України у Дніпропетровській області від 21.08.2017р. № 4-0.192-186/122-17, згідно з яким нормативна грошова оцінка 1 кв.м. земельної ділянки за адресою: м. Кам»янське вул. Соборна ( Кірова) 1, як для земель, які не внесені до Державного земельного кадастру складає 964,67 грн.

Посилання апелянта на неможливість надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки, оскільки інформація про неї не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, а тому підлягає застосуванню нормативна грошова оцінка 1 кв.м. земельної ділянки на рівні 964,67 грн., як для земель, які не внесені до Державного земельного кадастру, є безпідставними і не підлягають застосуванню з огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України « Про Державний земельний кадастр», Державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами;

державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера;

кадастровий номер земельної ділянки - індивідуальна, що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, яка присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається за нею протягом усього часу існування.

Відповідно до статті 16 Закону України « Про Державний земельний кадастр», земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер.

Кадастровий номер земельної ділянки є її ідентифікатором у Державному земельному кадастрі.

Система кадастрової нумерації земельних ділянок є єдиною на всій території України.

Структура кадастрових номерів земельної ділянки визначається Кабінетом Міністрів України.

Кадастрові номери земельних ділянок зазначаються у рішеннях органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування про передачу цих ділянок у власність чи користування, зміну їх цільового призначення, визначення їх грошової оцінки, про затвердження документації із землеустрою та оцінки земель щодо конкретних земельних ділянок.

Кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Зміна власника чи користувача земельної ділянки, зміна відомостей про неї не є підставою для скасування кадастрового номера.

Скасований кадастровий номер земельної ділянки не може бути присвоєний іншій земельній ділянці.

Інформація про скасовані кадастрові номери земельних ділянок зберігається у Державному земельному кадастрі постійно.

З матеріалів справи вбачається, що предметом договору оренди є земельна ділянка, яка розташована по вулиці Соборна( вул. Кірова) 1 у м. Кам»янське, загальною площею 0,0629 га, кадастровий номер :02:013:0005 для фактичного розміщення приміщень ( а.с. 13).

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки по вулиці Кірова 1 у м. Дніпродзержинськ, також містить посилання на кадастровий номер земельної ділянки - :02:013:0005 площею 0,0629 га, нормативна грошова оцінка земельної ділянки складає 343 526,40 грн. ( а.с. 14)

З огляду на вищезазначене, позивач безпідставно визначив розмір орендної плати як за землю, яка не внесена до Державного земельного кадастру, за умов проведення нормативної грошової оцінки даної земельної ділянки.

Додаткову угоду до Договору, в якій позивач запропонував внести зміни в укладений договір оренди, відповідачем підписано з протоколом розбіжностей, яким відповідач не погодився з розміром нормативної грошової оцінки земельної ділянки та розміром орендної плати.

Приписами ст. 638 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції другою стороною.

Приписами ст. 640 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття пропозиції.

Позивачем не надано до господарського суду будь - яких доказів безумовного прийняття відповідачем пропозиції позивача про укладання спірної Додаткової угоди до Договору (листів відповідача, інше) у вигляді єдиного підписаного документа (ст. 181 Господарського кодексу України).

Таким чином, судом першої інстанції було правильно встановлено, що нормативна грошова оцінка була визначена Позивачем на підставі Листа від 21.08.2017р. № 4-0.192-186/122-17 відділу у м. Кам'янському Міськрайонного управління у Петриківському районні Головного управління Держгеокадастру України у Дніпропетровській області, а не на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, та Позивачем було запропоновано внести зміни до п. 2.2. Договору оренди, з визначенням іншого розміру нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки за відсутності нової, затвердженої у встановленому законодавством порядку технічної документації з нормативної грошової оцінки цієї ділянки та, відповідно, за відсутності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що є об'єктом оренди за Договором оренди земельної ділянки, та орендна плата не можуть базуватися на припущеннях, приймаючи до уваги відсутність витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, обов'язкова наявність якого при визначені нормативної грошової оцінки земельної ділянки передбачена вимогами ст. 20 Закону України "Про оцінку земель".

Щодо доводів апелянта про встановлення ставки орендної плати у розмірі 4% на підставі рішення Камянської міської ради від 29.09.2017 року № 816-19/VII, означене не є підставою для внесення змін до договору оренди з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рішення, прийняті органом місцевого самоврядування, є обов'язковими до виконання на відповідній території.

Згідно з п.п. 34, 35 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин; затвердження відповідно до закону ставок земельного податку, розмірів плати за користування природними ресурсами, що є у власності відповідних територіальних громад.

За змістом пункту 288.5 статті 288 ПК та статті 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є регульованою ціною, а тому згідно з пунктом 4.4 договору оренди від 01.08.2005 (в редакції додаткової угоди від 01.11.2016) підставою для перегляду розміру орендної плати, встановленої умовами цього договору, має бути саме прийняття рішення орендодавцем у відповідності до чинного законодавства, тобто, законодавча зміна граничного (мінімального чи максимального) розміру цієї плати або зміна розміру земельного податку, а не затвердження рішенням міської ради Положення, яким визначені нові ставки в залежності від видів економічної діяльності землекористувача.

Колегія суддів зазначає, що рішення міської ради може бути самостійною підставою для внесення змін до договору оренди, якщо сторони цього договору визначили безпосередньо в самому договорі таку підставу для внесення змін до нього, що відповідає принципу свободи договору, встановленому статтями 3, 6, 627 ЦК.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 16.04.2018 у справі №910/7905/17.

Оскільки у даній справі розглядаються подібні правовідносини, визначальним для встановлення наявності чи відсутності підстав для внесення змін до спірних договорів оренди на підставі рішення місцевої ради є наявність чи відсутність застереження щодо такої підстави для зміни договорів у тексті самих договорів відповідно до принципу свободи договору.

Колегія суддів зазначає, що з матеріалів справи вбачається, що положеннями п. 4.4 договору оренди земельної ділянки визначено, що розмір орендної плати переглядається у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених договором;

- зміни розмірів орендної плати, визначених Податковим кодексом України

- підвищення цін, тарифів, у тому числі внаслідок інфляції; зміни коефіцієнтів індексації, зазначених законодавством.

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини "Орендаря", що підтверджено документами;

- прийняття "Орендодавцем рішення про збільшення або зменшення орендної плати у відповідності до чинного законодавства;

- Затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Тобто, умовами договору оренди земельної ділянки не передбачено такої підстави для зміни розмірів орендної ставки, як затвердження Положення про порядок обчислення та сплати орендної плати за земельні ділянки у межах міста.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для внесення змін до договору оренди земельної ділянки шляхом визнання укладеною додаткової угоди в редакції, запропонованій позивачем.

Інші доводи апелянта є безпідставними і висновків суду першої інстанції вони не спростовують.

З урахуванням вищевикладеного, господарський суд Дніпропетровської області всебічно, повно, об'єктивно дослідив всі обставини справи, дав їм належну правову оцінку, правильно застосував норми матеріального права, з дотриманням норм процесуального права, що у відповідності до п.1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без зміни.

Керуючись ст.ст. 275-282 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Камянської міської ради Дніпропетровської області залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.12.2018року у справі №904/9629/17 (суддя Манько Г.В.) - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 02.04.2019року.

Головуючий суддя О.В. Березкіна

Суддя О.Г.Іванов

Суддя М.О.Дармін