СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" березня 2019 р. Справа № 922/1548/18

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Мартюхіна Н.О., суддя Плахов О.В.

за участю секретаря судового засідання Голозубової О.І.

та за участю:

від позивача Харківської міської ради - Ворожбянов А.М. (за довіреністю № 08-21/2-19 від 01.01.2019);

від відповідача - прибув представник, який не мав при собі доказів на підтвердження повноважень,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ФОП Макарова С.В. (вх. №279 Х/2) на рішення ухвалене Господарським судом Харківської області о 19 годині 22 хвилини 17.12.2018 (дата складання повного тексту 27.12.2018) у приміщенні Господарського суду Харківської області у складі судді Шарко Л.В. у справі № 922/1548/18

за позовом Харківської міської ради, 61200 м. Харків м-н Конституції, 7

до ФО-П Макарова Сергія Васильовича АДРЕСА_1

про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Харківська міська рада звернулась до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Макарова Сергія Васильовича, в якій просить суд стягнути з відповідача безпідставно збережені кошти в розмірі орендної плати в сумі 284 413,20 грн. за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 позовні вимоги задоволено повністю. Стягнуто з Фізичної особи - підприємця Макарова Сергія Васильовича (АДРЕСА_1, код НОМЕР_1) на користь Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, буд. 7, , р/р 0002, Банк: ГУДКСУ у Харківській області, МФО 851011, код платежу 24062200) безпідставно збережені кошти в розмірі орендної плати в сумі 284 413,20 грн., судовий збір в сумі 4266,20 грн.

Суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог та з посиланням на статтю 1212 ЦК України та правові висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 20.11.2018 у справі № 922/3412, а також постановах Верховного Суду від 30.11.2016 у справі № 922/1008/15; від 07.12.2016 у справі № 922/1009/15; від 12.04.2017 у справі № 922/207/15 задовольнив вимоги повністю.

Відповідач не погодився з ухваленим у справі рішенням та звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення норм процесуального права (неналежне повідомлення сторін про час та місце розгляду справи та безпідставна відмова відповідачу у клопотанні про відкладення розгляду справи), неповне дослідження обставин справи ( на спірній земельній ділянці знаходяться об'єкти нерухомого майна, які належать не тільки відповідачу, а й іншим особам, земельна ділянка не має кадастрового номера), неправильне застосування норм матеріального права.

Просить суд: скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 17.12.2018 у справі № 922/1548/18 та прийняти нове рішення, яким відмовити Харківській міській раді у стягненні з ФОП Макарова С.В. безпідставно збережених коштів в розмірі 284413,20 грн.

Автоматизованою системою розподілу справи (скарги) між суддями визначено колегію суддів для розгляду даної справи : головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Плахов О.В., суддя Мартюхіна Н.О. (витяг з протоколу 22.01.2019)

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 28.01.2019 у складі судді-доповідача Шутенко І.А. апеляційну скаргу залишено без руху у зв'язку з виявленими судом недоліками скарги. Надано апелянту 10-ти денний термін з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків, а саме: надати клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення зі скаргою з обґрунтуванням причин пропуску та докази сплати судового збору у встановленому Законом порядку та розмірі.

06.02.2019 до Східного апеляційного господарського суду від ФОП Макарова С.В. надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги.

Судом встановлено, що апелянт звернувся із заявою про усунення недоліків протягом встановленого строку та недоліки, виявлені судом, усунуті апелянтом.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 06.02.2019 ( у складі : головуючий суддя Шутенко І.А. суддя Мартюхіна Н.О., суддя Плахов О.В.) відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 20.03.2019.

Від Харківської міської ради (позивача у справі) надійшли пояснення (вх. 2868 від 20.03.2019), в яких вказує, що вважає оскаржуване рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, вимоги та доводи апеляційної скарги безпідставними. Просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, наводить доводи в обґрунтування своєї позиції у справі.

В судове засідання Східного апеляційного господарського суду 20.03.2019 прибув представник Харківської міської ради з належним чином оформленими повноваженнями.

В судове засідання Східного апеляційного господарського суду 20.03.2019 відповідач уповноваженого представника з належним чином оформленими повноваженнями не направив.

З урахуванням належного та завчасного повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, про що містяться докази в матеріалах справи, та враховуючи те, що судом не визнавалась обов'язковою явка до судового засідання представників сторін, суд дійшов висновку про те, що матеріалів справи достатньо для всебічного, повного та об'єктивного розгляду справи, сторонам забезпечені належні умови для реалізації їх процесуальних прав та вважає з можливе проводити розгляд справи за відсутності представника заявника апеляційної скарги.

В судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 20.03.2019 представник Харківської міської ради заперечував проти вимог апеляційної скарги та наполягав на законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення. На запитання суду : "чи є сформованою земельна ділянка, на якій розташована нерухомість відповідача та за користування якою нараховані кошти, що є предметом спору у даній справі?" представник позивача відповів: "ні, земельна ділянка не сформована, кадастрового номеру не має". На запитання суду : "як саме, та виходячи з якого розміру земельної ділянки позивачем розрахована заявлена до стягнення сума коштів?" представник міської ради відповів: "розмір земельної ділянки взятий з урахуванням меж встановленого паркану на підставі даний топографічної та геодезичної зйомки".

Заслухавши пояснення представника позивача, здійснивши перегляд оскаржуваного рішення суду першої інстанції, перевіривши його законність та обґрунтованість в межах доводів і вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення апеляційної скарги, зважаючи на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, Департаментом територіального контролю Харківської міської ради 01.06.2018 здійснено обстеження земельної ділянки по вул. Цементній, 5 у м. Харкові.

На підставі даних обстеження, Харківська міська рада встановила, що за вказаною адресою знаходиться нерухомість нежитлові будівлі літ "Д-1" площею 727,0 кв.м. та літ. "Є-1" площею 107,0 кв.м., які належать на праві власності ФОП Макарову С.В.

Оскільки у міської ради відсутні відомості щодо належного оформлення права користування земельною ділянкою під зазначеною нерухомістю та для її обслуговування, та відсутні відомості щодо оплати користування зазначеною земельною ділянкою, рада дійшла висновку, що ФОП Макаров С.В, зберіг у себе грошові кошти у вигляді несплаченої орендної плати без правової підстави.

Зазначені обставини стали підставою для звернення Харківської міської ради до Господарського суду Харківської області з позовом у даній справі, відповідно до якого рада просить стягнути з ФОП Макарова С.В. безпідставно збережені грошові кошти у вигляді несплаченої орендної плати у розмірі 284 413,20 грн за період 01.06.2017 по 31.05.2018 на підставі статей 1212-1214 ЦК України.

Як вбачається з матеріалів справи та пояснень Харківської міської ради (позивача у справі) розрахунок позовних вимог здійснений виходячи з розміру земельної ділянки 0,3825 га. Межі земельної ділянки для розрахунку прощі визначені відповідно до меж паркану. В подальшому здійснена геодезична зйомка, координати земельної ділянки оброблені та сформовані в електронному файлі у форматі "shp".

До позовної заяви позивачем додані копія ситуаційної схеми розміщення земельної ділянки; копія плану меж фактичного користування земельною ділянкою; фото земельної ділянки та будівель.

Як зазначив позивач, визначені координати земельної ділянки направлені до відповідного відділу Харківської міської ради для здійснення розрахунку безпідставно збережених коштів ФОП Макаровим С.В. у вигляді орендної плати з розрахунковим методом із застосуванням програмних комплексів з нормативно грошової оцінки земель м. Харкова. Відповідно до здійсненого розрахунку розмір належних до сплати за користування зазначеною земельною ділянкою грошових коштів у вигляді орендної плати склав 284413,20 грн , які і були заявлені до стягнення.

Відповідач не заперечує факт знаходження на земельній ділянці за адресою : м. Харків, вул. Цементна, 5 належного йому на праві власності нерухомого майна.

Місцевим господарським судом встановлено та не заперечується сторонами згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.06.2018 № 126068868 право власності на нежитлові будівлі літ. "Д-1" площею 727,0 кв.м. та літ. "Є-1" площею 107,0 кв.м. по вул. Цементній, 5 у м. Харкові з 11.05.2017 зареєстровано за Макаровим Сергієм Васильовичем на підставі договорів купівлі-продажу від 11.05.2017 № 3187 та від 03.05.2017 № 2954.

Згідно інформаційної довідки з єдиного Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Макаров С.В. з 22.05.1998 зареєстрований як фізична особа - підприємець.

Як вбачається з матеріалів справи, місцевим господарським судом зупинявся розгляд даної справи до перегляду Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у подібних правовідносинах в іншій справі № 922/3412/17.

Задовольняючи позовні вимоги у даній справі, місцевий господарський суд вважав їх законними, обґрунтованими та доведеними належними доказами. Також щодо правомірності (належного обґрунтування підстав позову статтями 1212,1214 ЦК України) місцевий господарський суд послався на правові висновки Великої Палати Верховного Суду у справі № 922/3412/17.

Однак, апеляційний господарський суд не погоджується з висновками суду першої інстанції у справі № 922/1548/18 щодо доведеності позовних вимог належними доказами, а також вважає безпідставними посилання суду першої інстанції на правові висновки Великої Палати Верховного Суду у справі № 922/3412/17, оскільки вимоги у вказаних двох справах хоча і обґрунтовані статтями 1212-1214 ЦК України, однак обставини справи № 922/1548/18 не є подібними до обставин справи № 922/3412/17 та мають суттєві відмінності, які впливають на результат вирішення спору.

Так, місцевий господарський суд не надав оцінки обставинам щодо підставності та обґрунтованості визначення Харківською міською радою розміру земельної ділянки по вул. Цементній 5, яка використовується відповідачем. Однак, зазначені обставини є суттєвими, оскільки прямо впливають на розмір заявлених вимог, а отже має бути доведеним та підтвердженим належними доказами.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, апеляційний господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст. 4 ГПК України передбачено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Предметом регулювання глави 83 Цивільного кодексу України є відносини, що виникають у зв'язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Відповідно до частин першої та другої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

В даному випадку, як на підставу нарахування відповідачу безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, позивач посилається на акт огляду земельної ділянки від 01.06.2018 року, яким було встановлено, що відповідачем використовується земельна ділянка по вул. Цементній, 5 у місті Харкові площею 0,3825 га для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель.

На підставі вищенаведеного акту, позивачем було здійснено розрахунок розміру орендної плати за період з 01.06.2017 по 31.05.2018.

Частиною 1 ст. 377 Цивільного кодексу України визначено, що до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Згідно з ч.1 ст.120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об'єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

За змістом ч.3 ст.7 Закону України "Про оренду землі" до особи, якій перейшло право власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що розташовані на орендованій земельній ділянці, також переходить право оренди на цю земельну ділянку. Договором, який передбачає набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, припиняється договір оренди земельної ділянки в частині оренди попереднім орендарем земельної ділянки, на якій розташований такий житловий будинок, будівля або споруда.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що у разі переходу права власності на майно, розташоване на орендованій земельній ділянці, до нового власника з моменту набуття права власності на це майно переходить право оренди земельної ділянки, на якій розміщено зазначене майно, у тому самому обсязі та умовах, які були у попереднього власника. З моменту набуття права власності на нерухоме майно особа, яка стала новим власником такого майна, одночасно набуває права оренди земельної ділянки, на якій розміщено це майно, у зв'язку з припиненням права власності на нього та, відповідно, припиненням права користування попереднього власника земельною ділянкою, на якій це майно розміщено. При цьому договір оренди цієї земельної ділянки щодо попереднього її користувача (попереднього власника нерухомого майна) припиняється відповідним договором, на підставі якого новим власником набуто право власності на розташоване на цій земельній ділянці майно.

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що з моменту виникнення права власності на нерухоме майно у власника виникає обов'язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під цією будівлею.

В той час, як матеріали справи не містять доказів оформлення відповідачем права користування земельною ділянкою по вул. Цементній , 5 у місті Харкові.

Згідно розрахунку позивача, площа, яка займається відповідачем, складає 0,3825 га, функціональне призначення земельної ділянки - для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру.

В даному випадку, площа земельної ділянки визначена на підставі топографічного плану та акту обстеження земельної ділянки. Однак чинним законодавством не передбачено формування земельних ділянок на підставі топографічних планів та актів обстеження земельних ділянок, які не є документацією землеустрою згідно положень ст. ст. 25, 26, 50 ЗУ "Про землеустрій".

В матеріалах справи відсутня технічна документація стосовно земельної ділянки по вул. Цементній, 5 у місті Харкові.

Відповідно до статті 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі.

Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Згідно з положеннями частини п'ятої статті 288 Податкового кодексу України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Частиною першою статті 13 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про оцінку земель", нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Статтею 18 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше, ніж один раз на 5 - 7 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Підставою для проведення оцінки земель згідно ст. 15 Закону України "Про оцінку земель" є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів регламентовано Методикою нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженою постановою Кабінету Міністрів від 23 березня 1995 року № 213, та Порядком нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів (далі - Порядок), затвердженим спільним наказом Держкомзему, Мінагрополітики, Мінбудархітектури, Української академії аграрних наук від 27.01.06 №18/15/21/11 та зареєстрованим у Мін'юсті 5 квітня 2006 року за № 388/12262.

Згідно з вимогами статей 20, 21 закону, за результатами проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів складається технічна документація, яка підлягає державній експертизі відповідно до закону.

Технічна документація, зокрема, містить визначення середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель населеного пункту, середньої для економіко-планувальної зони вартості одного квадратного метра земель різного функціонального використання та схему зон впливу локальних факторів, які виявляються в межах окремої земельної ділянки.

Положеннями статті 23 закону визначено, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Частиною 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель" визначено, що дані про нормативну грошову оцінку стосовно окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до частини третьої статті 23 цього Закону витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Згідно п. 4 Порядку, за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки згідно з додатком 2.

Таким чином, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями статті 288 ПК.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 2 березня 2016 у справі № 3-476гс15.

Отже, системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов'язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 02 березня 2016 року у справі № 3-476гс15; Верховного Суду від 31 липня 2018 року у справі № 804/7823/14, від 30 жовтня 2018 року у справі № 804/2111/14.

Проте в даному випадку, в порушення вищезазначених вимог чинного законодавства, позивачем не було надано до суду технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яку за твердженням позивача займає відповідач.

Наданий позивачем розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, заявленої до стягнення позивачем також не містить даних щодо технічної документації земельної ділянки, Витягу з нормативної грошової оцінки землі.

В той час, як вже було зазначено вище, позивачем заявлено до стягнення кошти, які останній кваліфікує як безпідставно збережене майно у розмірі орендної плати, у зв`язку з чим нарахування мають здійснюватись позивачем саме на підставі технічної документації та Витягу з нормативної грошової оцінки землі.

Таким чином, з розрахунку позивача неможливо встановити чи вірними є застосовані останнім функціональне призначення, коефіцієнти, площа та нормативна грошова оцінка землі, які зазначені в якості вихідних даних для розрахунку розміру орендної плати, заявленої до стягнення позивачем.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо виділення земельної ділянки, її кадастрового номеру та площі, оскільки наданий позивачем акт обстеження не містить таких даних.

Інших доказів, що могли б ідентифікувати земельну ділянку, яку за твердженням позивача, займає відповідач, Харківською міською радою не надано.

За змістом частин 1,3,4,9 статті 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об'єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру, сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі, земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера; земельна ділянка може бути об'єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок та державної реєстрації права власності на неї.

Таким чином для вирішення даного спору встановленню підлягали обставини, зокрема чи є спірна земельна ділянка сформованим об'єктом цивільних прав, за користування якою позивач просить стягнути безпідставно збережені кошти.

Апеляційний господарський суд встановив, що позовні вимоги у справі, яка розглядається, Харківською міською радою документально не обґрунтовані та не підтверджені належними доказами. Позивач самостійно визначив розмір зобов'язання шляхом розрахунку нормативно грошової оцінки землі без підтвердження належними доказами сформованості земельної ділянки.

З урахування вищевикладеного, апеляційний господарський суд вважає, що у даному випадку відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів Східного апеляційного господарського суду звертає увагу на те, що у справі № 922/3412/17, яка була предметом касаційного перегляду та яка переглядалась Великою Палатою Верховного Суду, до перегляду якої місцевий господарський суд зупиняв розгляд справи № 922/1548/18, суттєво різни обставини справи з даною справою.

Так, у справі № 922/3412/17 позивач просив стягнути з відповідача безпідставно збережені кошти у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою, яка є сформованою має відповідний кадастровий номер та внесена до Земельного кадастру.

Натомість у даній справі № 922/1548/18 позивач просить стягнути з відповідача безпідставно збережені грошові кошти у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою, яка не є сформованою, не має кадастрового номеру, отже встановити підставність та правильність розрахунку позовних вимог не є можливим.

Вказаної правової позиції щодо неможливості визнати доведеним розмір заявлених вимог у разі відсутності сформованої земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номеру дотримується Верховний Суд у справі № 922/587/18 від 06.02.2019; Верховний Суд у справі № 922/392/18 від 13.02.2019.

Відповідно до п. 5 та п. 5 статті 13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов'язковими для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Вищевикладене залишилось поза увагою господарського суду першої інстанції, що призвело до помилкових та необґрунтованих висновків, які покладені в основу оскаржуваного рішення, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження при розгляді справи судом апеляційної інстанції. Враховуючи наведене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржуване рішення місцевого господарського суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Зважаючи на те, що апеляційний господарський суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги на підставі приписів статті 129 ГПК України судовий збір, сплачений апелянтом (відповідачем) за звернення з апеляційною скаргою покладається на позивача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, п. 2 ч. 1 статті 275 п. 2,3,4 частини 1 статті 280, 282-284 ГПК України Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

апеляційну скаргу ФОП Макарова С.В. задовольнити.

Рішення Господарського суду Харківської області від 17.12.208 у справі № 922/1548/18 скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Стягнути з Харківської міської ради (61200 м. Харків, м-н Конституції, 7, ) на користь ФОП Макарова С.В. (АДРЕСА_1, код ЄДРПОУ НОМЕР_1) 6399 грн судового збору за звернення з апеляційною скаргою.

Доручити Господарському суду Харківської області видати відповідний наказ.

Повний текст постанови складено 27.03.2019

Головуючий суддя І.А. Шутенко

Суддя Н.О. Мартюхіна

Суддя О.В. Плахов