ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХвала

про залишення позовної заяви без руху

"25" березня 2019 р.                               м. Ужгород                    Справа № 907/25/16

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф., перевіривши дотримання вимог ст. ст. 162, 164, 172 ГПК України у справі

за заявою Головного управління ДФС у Закарпатській області, м. Ужгород б/н від 18.03.2019 про визнання недійсним результатів аукціону, -

у справі №907/25/16

за заявою ліквідаційної комісії Державного підприємства “Закарпатське обласне управління лісогосподарських агропромислових господарств”, м. Ужгород

ДО Державного підприємства “Закарпатське обласне управління лісогосподарських агропромислових господарств”, м. Ужгород ()

ПРО банкрутство

в с т а н о в и в:

Головне управління ДФС у Закарпатській області звернулось до Господарського суду Закарпатської області з заявою до Державного підприємства “Закарпатське обласне управління лісогосподарських агропромислових господарств”, м. Ужгород про визнання недійсним результатів аукціону з продажу майна боржника у справі про банкрутство.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

У відповідності з ч. 8 ст. 44 Закону про банкрутство, спори, які виникають при проведенні та виконанні результатів аукціонів, у тому числі про визнання недійсними договорів купівлі продажу майна, розглядаються в межах провадження у справі про банкрутство.

Результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними (абз. 1 ч. 3 ст. 55 Закону про банкрутство).

Закон про банкрутство не встановлює особливостей розгляду позовних заяв про визнання недійсними результатів аукціону.

Однак, при цьому слід враховувати, що виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах (аукціоні), яка полягає в процедурі підготовки, проведення торгів, продажу майна (забезпеченні переходу права власності на майно боржника до покупця - учасника прилюдних торгів (аукціону)), та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів (аукціонів), складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, відтак аукціон є правочином. Відчуження майна з прилюдних торгів (аукціонів) належить до угод купівлі-продажу та така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку, з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України, що зазначено в ч. 1 ст. 215 цього ж Кодексу, а також, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Згідно ст. 9 Закону про банкрутство, справи про банкрутство розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У відповідності з ч. 6 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

За змістом ст. ст. 161, 164 Господарського процесуального кодексу України, при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявою по суті справи є, зокрема, позовна заява.

До позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду, зокрема, заяви про визнання правочинів (договорів) недійсними та спростування майнових дій боржника в межах провадження у справі про банкрутство, ставка судового збору встановлена в розмірі 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" (ст. 7) установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 1921 гривні.

Враховуючи те, що відчуження майна з публічних торгів (аукціону) належить до угод купівлі продажу, звертаючись з позовною заявою про визнання недійсним результату аукціону з продажу майна боржника, заявник мав сплатити судовий збір в розмірі 3 842,00 грн.

Натомість, заявником до суду не представлено доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Заявником подано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви до прийняття рішення по суті.

Подане клопотання мотивовано тим, що Головне управління ДФС у Закарпатській області наразі немає можливості сплатити судовий збір за розгляд даної заяви.

Розглянувши зазначене клопотання, суд дійшов до висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 8 Закону України Закону України “Про судовий збір”, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Жодних первинних доказів, які б вказували на скрутний фінансовий стан Управління матеріали позовної заяви не містять.

Згідно з пунктом 3.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" у розгляді питань, пов'язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Отже, враховуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, за відсутністю подання належних доказів на підтвердження скрутного майнового стану та того факту, що майновий стан позивача дійсно перешкоджає сплаті судового збору, суд дійшов до висновку про необґрунтованість зазначеного клопотання, оскільки самі лише посилання без доказів на підтвердження вказаних обставин, не вказують на відсутність можливості сплатити судовий збір за розгляд поданої позовної заяви.

З наведених підстав суд відмовляє у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що заява Міністерства економічного розвитку і торгівлі України не відповідає вимогам, встановленим ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, вона залишається без руху.

Керуючись ст. 55 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", ст. ст. 161, 164, 174, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання недійсними результатів аукціону від 18.01.2019 з продажу майна Державного підприємства “Закарпатське обласне управління лісогосподарських агропромислових господарств”, м. Ужгород залишити без руху.

Зобов’язати Головне управління ДФС у Закарпатській області протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху подати до господарського суду:

- докази сплати судового збору в сумі 3842 грн;

Роз'яснити Головному правлінню ДФС у Закарпатській області, що в разі не усунення всіх недоліків заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала підписана 25.03.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Ремецькі О.Ф.