ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" березня 2019 р. Справа № 910/371/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Буравльова С.І.

суддів: Зубець Л.П.

Власова Ю.Л.

без повідомлення учасників справи

розглянувши апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша"

на ухвалу Господарського суду м. Києва від 16.01.2019 р.

у справі № 910/371/19 (суддя - Ващенко Т.М.)

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша"

до 1. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бойка Олега Володимировича

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості"

про визнання недійсними договорів, визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію, зобов'язання внести записи

ВСТАНОВИВ:

У січні 2018 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" звернулося з позовом до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бойка Олега Володимировича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" про:

1) визнання недійсним договору № К18-НЕЖ-1 від 17.03.2008 р., укладеного між Відкритим акціонерним товариством трест "Київміськбуд-1" імені М.П. Загороднього та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості";

2) визнання недійсним договору № К18-НЕЖ-3 від 17.03.2008 р., укладеного між Відкритим акціонерним товариством трест "Київміськбуд-1" імені М.П. Загороднього та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості";

3) визнання недійсним договору № К18-НЕЖ-2 від 17.03.2008 р., укладеного між Відкритим акціонерним товариством трест "Київміськбуд-1" імені М.П. Загороднього та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості";

4) визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний № 31481000 від 20.09.2016 р., яким було здійснено державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" на групу приміщень № 12 (в літ. А) за адресою: м. Київ, вул. Кожум'яцька, буд. 18, реєстраційний номер 000 від 16.09.2016 р., номер запису про право власності 16487132;

5) зобов'язання приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Бойка Олега Володимировича внести запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про скасування запису про державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" на групу приміщень № 12 (в літ. А) за адресою: м. Київ, вул. Кожум'яцька, буд. 18, реєстраційний номер 000 від 16.09.2016 р., номер запису про право власності 16487132;

6) визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний № 31480465 від 20.09.2016 р., яким було здійснено державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" на групу нежитлових приміщень № 20 за адресою: м. Київ, вул. Кожум'яцька, буд. 18, реєстраційний номер 000 від 16.09.2016 р., номер запису про право власності 16486566;

7) зобов'язання приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Бойка Олега Володимировича внести запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про скасування запису про державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" на групу нежитлових приміщень № 20 за адресою: м. Київ, вул. Кожум'яцька, буд. 18, реєстраційний номер 000 від 16.09.2016 р., номер запису про право власності 16486566;

8) визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний № 31479730 від 20.09.2016 р., яким було здійснено державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" на групу приміщень № 21 (в літ. А) за адресою: м. Київ, вул. Кожум'яцька, буд. 18, реєстраційний номер 000 від 16.09.2016 р., номер запису про право власності 164859901;

9) зобов'язання приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Бойка Олега Володимировича внести запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про скасування запису про державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" на групу приміщень № 21 (в літ. А) за адресою: м. Київ, вул. Кожум'яцька, буд. 18, реєстраційний номер 000 від 16.09.2016 р., номер запису про право власності 164859901.

Разом з цим, оскаржуваною ухвалою Господарського суду м. Києва від 16.01.2019 р. у справі № 910/371/19 позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" повернуто без розгляду на підставі п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України, оскільки позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог.

Ухвала суду мотивована тим, що вимоги про протиправність дій нотаріуса обґрунтовано не недійсністю оспорюваних договорів (як похідні вимоги), а тим, що під час вчинення оспорюваних дій приватний нотаріус не встановив відповідності заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства. Суд також прийшов до висновку, що з огляду на предмети і підстави пред'явлених вимог, їх спільний розгляд є недоцільним по кожному договору та кожному з трьох об'єктів нерухомого майна. Сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" подало апеляційну скаргу, у якій просило скасувати оскаржувану ухвалу суду та передати справу для продовження розгляду до Господарського суду м. Києва.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 05.02.2019 р. апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Калатай Н.Ф., Пашкіна С.А.

Разом з цим, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2019 р. апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" у справі № 910/371/19 повернуто заявникові на підставі п. 1 ч. 5 ст. 260 ГПК України.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" 13.02.2019 р. повторно звернулося до суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду м. Києва від 16.01.2019 р., у якій просить скасувати оскаржувану ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду м. Києва.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи.

Так, позивач зазначає, що судом першої інстанції було неправильно оцінено підстави подання позову та обставини справи. Зокрема, скаржник обґрунтовує свої позовні вимоги не лише порушеннями, що були вчинені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойком Олегом Володимировичем при здійсненні оскаржуваних реєстраційних дій, але й недійсністю інвестиційних договорів, що були протиправно укладені Товариством з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" стосовно спільної сумісної власності співвласників багатоквартирного будинку 18 на вул. Кожум'яцькій у м. Києві.

Також Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" вказує на те, що висновки суду першої інстанції стосовно необхідності роз'єднання позовних вимог у різні провадження є такими, які суперечать принципу процесуальної економії та розумної пропорційності між засобами та метою судочинства, оскільки всі позовні вимоги пов'язані між собою підставами виникнення та наявними доказами, а розгляд та задоволення лише частини позовних вимог не зможе ефективно захистити права позивача.

Відповідно до витягу з протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів Північного апеляційного господарського суду від 19.02.2019 р. апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" у справі № 910/371/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Пашкіна С.А., Власов Ю.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.02.2019 р. позивачу поновлено строк на апеляційне оскарження ухвали суду, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" на ухвалу Господарського суду м. Києва від 16.01.2019 р., розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження та без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання) на підставі ч. 2 ст. 271 ГПК України, а також встановлено іншим учасникам справи строк для подання відзивів на апеляційну скаргу впродовж 10 днів з дня отримання копії ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

У встановлений судом строк учасники справи не скористалися правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

На підставі службової записки головуючого судді та розпорядження Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/753/19 від 27.03.2019 р. у зв`язку з перебуванням судді Пашкіної С.А. у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл справи № 910/371/19.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2019 р. апеляційну скаргу у справі № 910/371/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Власов Ю.Л., Зубець Л.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2019 р. справу № 910/371/19 прийнято до провадження у визначеному автоматизованою системою складі суду.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального законодавства, колегія суддів встановила наступне.

Як вже було зазначено вище, у січні 2018 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" звернулося з позовом до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бойка Олега Володимировича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості" про визнання недійсними договорів № К18-НЕЖ-1 від 17.03.2008 р., № К18-НЕЖ-3 від 17.03.2008 р. та № К18-НЕЖ-2 від 17.03.2008 р., укладених між Відкритим акціонерним товариством трест "Київміськбуд-1" імені М.П. Загороднього та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості", визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік Київської Нерухомості" на приміщення, розташовані за адресою: м. Київ, вул. Кожум'яцька, буд. 18, а також зобов'язання внести записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про скасування записів про державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Бутік Київської Нерухомості" на зазначені приміщення.

Суд першої інстанції, повертаючи без розгляду позовну заяву, в оскаржуваній ухвалі зазначив, що позивачем при зверненні з даним позовом не дотримано вимог ч. 1 ст. 173 ГПК України, якою регламентовано порядок об`єднання позовних вимог.

За висновками місцевого господарського суду, з огляду на предмети і підстави пред'явлених вимог, їх спільний розгляд є недоцільним по кожному договору та кожному з трьох об'єктів нерухомого майна, а сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті. Окрім цього, в оскаржуваній ухвалі зазначено, що вимоги про протиправність дій нотаріуса обґрунтовано не недійсністю оспорюваних договорів (як похідні вимоги), а тим, що під час вчинення оспорюваних дій приватний нотаріус не встановив відповідності заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства.

Відтак, на підставі п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" було повернуто без розгляду.

Проте колегія суддів не погоджується з такими висновками місцевого господарського суду з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Отже зазначеним положенням закріплюється право позивача об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Об'єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також запобігти можливості ухвалення різних рішень за однакових обставин.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об'єднанню підлягають вимоги, які пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Як убачається з матеріалів справи, звертаючись з даним позовом, підставами такого позову позивач вказав порушення своїх прав, що полягає у наступному:

- оскаржувані реєстраційні дії вчинені стосовно приміщень, що є спільною сумісною власністю співвласників багатоквартирного будинку по вул. Кожум'яцька 18, а отже, не можуть бути приватизовані;

- оскаржувані реєстраційні дії були проведені на підставі інвестиційних договорів, укладених у простій письмовій формі між відповідачем-2 та забудовником - Відкритим акціонерним товариством трест "Київміськбуд-1" імені М.П. Загороднього, які мають бути визнані недійсними з огляду на те, що у 2008 році така форма інвестування фізичних осіб у будівництво, як підписання договору із забудовником у простій письмовій формі, була прямо заборонена законодавцем, а інвестування будівництва могло здійснюватися лише через спеціальні фонди або через випуск безпроцентних (цільових) облігацій.

Таким чином, твердження суду першої інстанції стосовно того, що вимоги про протиправність дій нотаріуса обґрунтовано не недійсністю оспорюваних договорів (як похідні вимоги), а тим, що під час вчинення оспорюваних дій приватний нотаріус не встановив відповідності заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, спростовуються обгрунтуванням позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша", оскільки вимоги позивача обґрунтовані як протиправністю дій нотаріуса, так і недійсністю оспорюваних договорів.

Окрім цього, слід зазначити, що у даному випадку позовні вимоги в частині визнання недійсними договорів № К18-НЕЖ-1 від 17.03.2008 р., № К18-НЕЖ-3 від 17.03.2008 р. та № К18-НЕЖ-2 від 17.03.2008 р. є основними позовними вимогами, а позовні вимоги щодо визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію та зобов'язання внести записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (фактично, вимоги стосовно оскарження реєстраційних дій) є похідними вимогами.

Даний висновок повністю узгоджується з правилами, встановленими ч. 1 ст. 173 ГПК України стосовно порядку об`єднання позовних вимог.

Окрім цього, відповідно до положень п. п. 1, 6, 13 ч. 1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв'язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема:

- справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов'язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці;

- справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права;

- вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами.

Отже, подання Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" даного позову також повністю узгоджується з предметною юрисдикцією, визначеною вищевикладеними приписами процесуального закону.

Також, як правильно зазначено позивачем у поданій апеляційній скарзі, позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" пов'язані між собою як підставою їх виникнення, так і поданими доказами.

Так, підстави звернення позивача за захистом своїх прав виникли стосовно неподільного нерухомого майна, що є спільною сумісною власністю мешканців багатоквартирного будинку на вул. Кожум'яцькій, 18 у м. Києві та у зв'язку з порушенням відповідачами права спільної сумісної власності мешканців будинку. Також зазначені підстави виникли між одними і тими ж сторонами, а саме позивачем, як особою, що представляє мешканців, майнове право яких порушено, приватним нотаріусом, як особою, що зареєструвала право власності на майно позивача, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бутік київської нерухомості", як особою, яка претендує на приміщення та є стороною інвестиційних договорів, які мають ознаки недійсності та порушують майнове право позивача. При цьому, всі фактичні обставини справи та обґрунтованість позовних вимог підтверджуються однорідними доказами стосовно кожного інвестиційного договору та об'єкта нерухомого майна.

Отже, позивач звернувся до суду першої інстанції внаслідок наявності спору про майнове право, яке порушується відповідачем-2, а оскарження реєстраційних дій, вчинених приватним нотаріусом, і пов'язані з цим вимоги є похідними вимогами від основних вимог про визнання недійсними правочинів.

Таким чином, апеляційний господарський суд зазначає, що оскільки необхідність об'єднання в даній позовній заяві позовних вимог обґрунтовано позивачем пов'язаністю доданих до позовної заяви доказів, на яких ґрунтуються позовні вимоги, і на стадії відкриття провадження у справі суд позбавлений процесуального права надавати оцінку доказам, поданим в обґрунтування позовних вимог, висновки суду першої інстанції, наведені в оскаржуваній ухвалі, є передчасними.

При цьому, на стадії відкриття провадження у справі, суд має право надавати оцінку доказам, які додані позивачем до матеріалів позовної заяви, виключно з мотивів наявності/відсутності підстав для відкриття провадження у справі, тобто належності оформлення позовної заяви відповідно до вимог ГПК України, а не перевіряти докази, надані позивачем в обґрунтування позовних вимог по суті спору.

Зазначені висновки повністю узгоджуються з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.05.2018 р. у справі № 918/1/18.

Також колегія суддів вказує на помилковість висновків суду першої інстанції стосовно того, що сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

Частинами 4, 5 статті 173 ГПК України встановлено, що не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Отже, процесуальний закон не містить заборони щодо об`єднання позовних вимог у зв`язку з тим, що сумісний розгляд об'єднаних позивачем вимог значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

До того ж, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (ст. 15 ГПК України).

За таких обставин об'єднання позовних вимог у даній ситуації дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, запобігти можливості ухвалення різних рішень за однакових обставин, а також повністю відповідає завданням господарського судочинства та принципу пропорційності у господарському судочинстві.

Додатково також слід наголосити на тому, що відповідно до ч. 6 ст. 173 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз'єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об'єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання господарського судочинства.

Таким чином зазначене право може бути реалізовано судом у підготовчому провадження під час виконання судом завдань підготовчого провадження відповідно до ч. 1 ст. 177 ГПК України, зокрема, остаточного визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Отже, з урахуванням усіх вищенаведених тверджень, колегія суддів зазначає, що місцевим господарським судом зроблено помилкові висновки стосовно порушення правил об'єднання вимог у позовній заяві, а отже і безпідставно повернуто таку позовну заяву на основі приписів п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку стосовно того, що оскаржувана ухвала Господарського суду м. Києва від 16.01.2019 р. у справі № 910/371/19 є необґрунтованою та незаконною, а тому підлягає скасуванню.

За змістом ч. 3 ст. 271 ГПК України у випадку скасування судом апеляційної інстанції ухвали про повернення позовної заяви справа передається на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 267 - 285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воздвиженська ратуша" задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду м. Києва від 16.01.2019 р. у справі 910/371/19 скасувати.

3. Справу № 910/371/19 передати до Господарського суду м. Києва для продовження розгляду.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту відповідно до ст. ст. 287, 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 28.03.2019 р.

Головуючий суддя С.І. Буравльов

Судді Л.П. Зубець

Ю.Л. Власов