номер провадження справи 15/177/18
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2019 Справа № 908/2832/18

м. Запоріжжя

Господарський суд Запорізької області у складі: головуючий суддя Горохов І.С.,

За участю секретаря судового засідання Чернетенко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні господарську справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровська будівельна компанія, Лтд» (ТОВ «Дніпровська будівельна компанія, Лтд»), 69065, м. Запоріжжя, вул. Електрозаводська, буд. 3, каб. 15

до відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж (ПАТ «Запоріжжяобленерго» ЗМЕМ), 69035, м. Запоріжжя, вул. Волгоградська, 25

про скасування оперативно господарської санкції,

За участю представників сторін та учасників процесу:

від позивача ОСОБА_2, адвокат, свідоцтво адвоката ЗП 001427 від 02.10.2017, ордер ЗП №047835 від 28.01.2019;

від відповідача ОСОБА_3, адвокат, посвідчення адвоката №ЗП 001665 від 30.05.2018, довіреність № 36 від 01.01.2019.

Суть спору:

28.12.2018 до господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Дніпровська будівельна компанія, Лтд, м. Запоріжжя до відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства Запоріжжяобленерго в особі Запорізьких міських електричних мереж, м. Запоріжжя про скасування оперативно господарської санкції.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.12.2018 справу № 908/2832/18 передано для розгляду судді Горохову І.С.

Ухвалою суду від 02.01.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/2832/18, присвоєно справі номер провадження 15/177/18. Розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 29.01.2019 о/об 11 год. 30 хв.

Ухвалою суду від 29.01.2019 відкладалось підготовче засідання на 27.02.2019 об 14 год. 15 хв.

Ухвалою суду від 27.02.2019 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів до 01.04.2019, відкладено підготовче засідання на 13.03.2019 о 14 год. 15 хв.

Ухвалою суду від 13.03.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу №908/2832/18 до судового розгляду по суті на 20.03.2019 о/об 12 год. 00 хв.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що умовами договору № 12905 від 29.11.2013 про постачання електричної енергії передбачена відповідальність позивача за зняття пломб з засобів обліку. Шафа обліку, на якій відсутня пломба відповідно до ОСОБА_3 про порушення № 00001126 від 15.11.2018, не відноситься ані до засобів обліку у розумінні ПКЕЕ, ані до засобів вимірювальної техніки у розумінні ПРРЕЕ, а є саме виробом для розміщення у ньому лічильника, тобто у даному випадку відповідальність за зняття пломб на засобі обліку згідно п. 4.2.3. договору відсутня.

Крім того, відсутність у акті від 28.11.2013 пломбування елементів розрахункового засобу обліку електричної енергії відмітки про прийняття споживачем на зберігання пломб на шафі обліку, щодо яких складено акт про порушення № 00001126 від 15.11.2018, рівно як і відсутність у вказаному акті інформації про сторону, відповідальну за збереження і цілісність цих встановлених пломб, суперечить припису абз. 2 п. 3.32 ПКЕЕ і свідчить про те, що спірні пломби на зберігання позивачу не передавалися, внаслідок чого останній не може нести відповідальність за їх збереження.

Також позивач посилається на безпідставне застосування «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», оскільки в ОСОБА_3 № 00001126 зазначено, що має місце порушення п. 5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, при цьому Правила користування електричною енергією втратили чинність.

Крім того, позивач посилається на порушення відповідачем п. 8.2.6 ПРРЕЕ, оскільки відповідачем не вівся журнал реєстрації засідання комісії, а також один із членів комісії не підписав рішення комісії та наданий разом з протоколом розрахунок, що свідчить про його незгоду.

В судовому засіданні 20.03.2019 представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач проти позовних вимог заперечив з підстав, викладених у відзиві. В обґрунтування заперечень посилається на те, що на момент пломбування розрахункового засобу обліку електричної енергії діяли Правила користування електричною енергією. Відповідно до п. 3.31 зазначених Правил пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Аналогічні вимоги закріплені також у п. 7.4. Кодексу комерційного обліку електричної енергії.

Таким чином, з метою унеможливлення безоблікового споживання електроенергії та з метою запобігання несанкціонованого втручання в роботу засобу обліку, 28.11.2013 Відповідачем при опломбування схеми обліку було встановлено 2 пломби на шафі обліку, яка закриває первинні і вторинні кола живлення засобу обліку у місцях, які були підготовлені Позивачем згідно п. 3.31 ПКЕЕ.

Також зазначає, що пунктом 5 акта про пломбування елементів розрахункового засобу обліку від 28.11.2013 визначено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб на них покладається на позивача. Акт про пломбування підписано позивачем. Таким чином, за актом про пломбування позивач несе відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку та за всі пломби, які встановлені на об'єкті Споживача у кількості - 10 (шт.).

Крім того, за приписами п. п. 2.3.4 та 5.5.5. ПРРЕЕ саме на позивача покладено обовязок забезпечувати збереження і цілісність пломб.

Твердження позивача про те, що Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією не підлягає застосуванню не відповідає дійсності, оскільки відповідно до ЗУ «Про ринок електричної енергії», Регулятор - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, якою затверджено Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 із змінами та доповненнями Постановами НКРЕ № 154 від 08.02.2007, № 1384 від 18.12.2008, № 1338 від 14.10.2010, яка є чинною на день застосування санкції.

Отже посилання Позивача на п. 8.2.4. ПРРЕЕ є безпідставним, оскільки на день застосування санкції Регулятором не було затверджено нової Методики, у зв'язку з чим, вартість та обсяг недорахованої електричної енергії Енергопостачальником було визначено на підставі діючої Методики.

Просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Розгляд справи відповідно до вимог ст. 222 ГПК України здійснювався за допомогою звукозаписувального технічного засобу, а саме програмно апаратного комплексу Оберіг.

В судому засіданні 20.03.2019 судом, в порядку ст. 240 ГПК України проголошено вступну та резолютивну частини рішення, судом оголошено, що повний текст рішення буде складено протягом 10 днів.

Розглянувши та дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив.

29.11.2013 між ВАТ «Запоріжжяобленерго» (змінено назву на ПАТ «Запоріжжяобленерго») в особі Запорізьких міських електричних мереж постачальник електричної енергії та ТОВ «Дніпровська будівельна компанія, ЛТД» - споживач укладено договір про постачання електричної енергії № 12905, відповідно до умов якого постачальник електричної енергії продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з приєднаною потужністю, зазначеною у Додатку № 1 «Обсяги постачання електричної енергії споживачу», а споживач оплачує постачальнику електричної енергії вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точки продажу електричної енергії визначаються Додатком № 2 «Точки продажу електричної енергії споживачу» (п. 1).

Відповідно до п. 2.1 розділу 2 договору під час виконання його умов, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобовязуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ).

Згідно з п. 9.4 договору, він набирає чинності з дня його підписання і діє до 30 червня 2016 року.

В додатку № 9 до договору ОСОБА_3 розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної належності сторін, відображено, що постачальник електричної енергії несе відповідальність за ВРП житлового будинку по вул. Мала, 3, під. 4: електрообладнання житлового будинку; споживач за автоматичний вимикач І-20А; КЛ-0,38 кВ АВВГ 4х16 L=93 м від ВРП житлового будинку по вул. Мала, 3 під. 4 до ВО нежитлового приміщення по вул. Мала, 3 під 4.; електрообладнання приміщення. Межа відповідальності за стан та обслуговування електромереж та установок встановлюється на наконечниках КЛ-0,38 кВ АВВГ 4х16 L=93м в точці приєднання до шинного мосту в ВРП житлового будинку по вул. Мала, 3 під. 4.

Відповідно до ОСОБА_3 про пломбування елементів розрахункового засобу обліку електричної енергії від 28.11.2013 виконано пломбування розрахункового засобу обліку в офісному приміщенні №469 літ. А-9 по вул. Мала, 3,лічильник - НІК 2301 АП2 №0720334, 3х5(60)А, 3х220/380В, кл.тог 1, рік випуску 2012. В п. 3 ОСОБА_3 зазначено, що пломбами ВАТ «ЗОЕ» опломбовано: затискна кришка лічильника пломба R10276860 в кількості 1 шт.

- шафа обліку металева, в якій встановлено засіб обліку, опломбовано пломбами R10276861 та R10276862 (2 шт.);

- огорожа ввідного автоматичного вимикача У=16А опломбовано пломбами R10276863, R10276865 (2 шт.).

15.11.2018 представниками Запорізьких міських електричних мереж ПАТ «Запоріжжяобленерго» за участю з боку споживача директора ОСОБА_4, складено ОСОБА_3 про порушення № 00001126, в якому зазначено, що споживач ТОВ «Дніпровська будівельна компанія, ЛТД» при користуванні електричною енергією на обєкті за адресою: вул. Мала, 3, порушив п. 5.5. ПРРЕЕ відсутність пломб з відбитками тавр електропостачальника, встановлених в місцях, зазначених в акті пломбування, складеному в порядку, визначеному Правилами… Також зазначено, що не порушені пломби № R10276860, R10276863, R10276865. Відсутні пломби № R10276861, R10276862.

Акт представником споживача отримано 15.11.2018 та підписано із зауваженням.

Відповідно до Протоколу від 13.12.2018 засідання комісії з розгляду ОСОБА_3 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 00001126 від 15.11.2018, вирішено виконати розрахунок недоврахованої електричної енергії відповідно до п. 2.5 за порушення зазначене у підпункті 2.12 Методики, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 із змінами і доповненнями, за період з 15.05.2018 по 15.11.2018, час роботи 14 год., за кількість визначеної недорахованої електроенергії 5516 кВт.г на суму 13 960,23 грн. На засіданні комісії був присутній представник споживача ОСОБА_2, якому вручено примірник цього протоколу під підпис та повідомлено про право на оскарження рішення комісії в судовому порядку.

На підставі акту про порушення № 00001126 від 15.11.2018 позивачем виставлено до оплати ТОВ «Дніпровська будівельна компанія, Лтд» рахунок № 12905/АН від 13.12.2018 на суму 13 960,23 грн.

Позивач звернувся до господарського суду Запорізької області з позовом про скасування оперативно-господарської санкції шляхом скасування рішення комісії, оформленого протоколом від 13.11.2018 з розгляду ОСОБА_3 про порушення № 00001126 від 15.11.2018.

Проаналізувавши норми законодавства, зясувавши обставини справи та дослідивши докази, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобовязання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобовязана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утримуватися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобовязаної сторони виконання її обовязку. Майнові зобовязання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених ГК України.

Відповідно до змісту ст.ст. 11, 509 ЦК України підставою виникнення цивільних прав і обов'язків (зобов'язань), є, зокрема, договір. Цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Частиною 1 ст. 216 ГК України передбачено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов'язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Статтею 235 ГК України встановлено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої електроенергії є оперативно-господарською санкцією.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про електроенергетику, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, а також несе відповідальність за порушення умов договору та правил користування електричною енергією.

Згідно зі ст. 27 Закону України Про електроенергетику, правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

За змістом ст. 77 Закону України Про ринок електричної енергії учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо; несанкціоноване втручання в роботу обєктів електроенергетики.

Вирішуючи спір, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. ст. 74, 76 ГПК України до основних засад судочинства віднесено змагальність сторін, яка полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. За загальним правилом обов'язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до приписів ст. ст. 7, 13, 14 Господарського процесуального кодексу України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності усіх учасників судового процесу та змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Обґрунтовуючи вимоги позивач вказує, що законодавством та умовами договору передбачена відповідальність споживача електричної енергії за зняття пломб з засобів обліку, але шафа обліку не відносить до засобів обліку в розумінні ПКЕЕ або засобів вимірювальної техніки в розумінні ПРРЕЕ. Крім того, відповідачем безпідставно застосовано Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами

Згідно з постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 було затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) та визнано такими, що втратила чинність з 11.06.2018 постанову Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 Про затвердження Правил користування електричною енергією (із змінами), далі ПКЕЕ.

Відповідно до п. 1.1. Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 (із подальшими змінами) - ПКЕЕ, які були чинними до 11.06.2018, ними регулюються взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Пунктами 3.31, 3.32 цих Правил визначалося, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. При пломбуванні та/або встановленні індикаторів та приладів обліку з вмонтованими індикаторами оформляється акт про пломбування та встановлення індикаторів. В акті про пломбування та встановлення індикаторів мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби та/або індикаторів, сторона, яка їх встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб і індикаторів на них. Акт про пломбування та встановлення індикаторів підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні приладу обліку.

Відповідно до п. 7.4. Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018р. за № 311, засіб вимірювальної техніки (ЗВТ) має бути опломбований на затискній кришці пломбою постачальником послуг комерційного обліку електричної енергії (ППКО). Пломби з тавром ППКО мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, важелі і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, усі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3 Правил).

Аналогічні положення містить п. 2.3.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), що набули чинності 19.04.2018.

Згідно з п. п. 8 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ Споживач електричної енергії зобовязаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або обєкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Ті самі приписи містилися в п. п. 26 пункту 10.2 ПКЕЕ.

Зі змісту ОСОБА_3 про пломбування елементів розрахункового засобу обліку електричної енергії від 28.11.2013 вбачається, що у ТОВ «Дніпровська будівельна компанія, ЛТД» виконано пломбування розрахункового засобу обліку та встановлено:

- на кріпленні кожуха лічильника пломба с тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики 1 шт.;

- пломби заводу-виробника згідно паспорту лічильника 4 шт.;

- пломби ВАТ «ЗОЕ» - 5 шт., в т.ч. 2 шт. на шафі обліку металевій, в якій встановлено засіб обліку.

Відповідно до п. 5 зазначеного ОСОБА_3 відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії і пломб до них: Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики у кількості 1 шт., пломб заводу-виробника у кількості 4 шт., пломб ВАТ «ЗОЕ» у кількості 5 шт. покладається на директора ТОВ «Дніпровська будівельна компанія, ЛТД» ОСОБА_4

Акт підписано директором ОСОБА_4 без зауважень.

Таким чином, посилання позивача на те, що ним не приймалися на зберігання пломби, встановлені на шафі обліку, безпідставні та необґрунтовані.

Пунктом 4.2.3 договору про постачання електричної енергії № 12905 від 29.11.2013, укладеного між позивачем та відповідачем, встановлено, що Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розрахованої виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (далі Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, зокрема, у разі таких дій Споживача: пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку.

Споживач не несе відповідальність перед Постачальником електричної енергії відповідно до вимог пунктів 4.2.1 4.2.3 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (п. 4.2.4 договору).

Відповідно до п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно з підпунктом 2 п 2.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог та в разі виявлення такого порушення як: пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Отже, відсутність встановлених пломб, вказаних у відповідному в акті про пломбування, є підставою для застосування вказаної Методики для розрахунку вартості не облікованої електричної енергії внаслідок виявленого порушення з боку споживача.

При цьому слід зазначити, що Методика є чинною на момент застування до відповідача санкції, відтак правомірно застосована відповідачем при розрахунку вартості недорахованої електроенергії.

Щодо посилання позивачем на порушення відповідачем п. 8.2.6 ПРРЕЕ суд зазначає наступне.

Пунктом 8.2.6. ПРРЕЕ визначено для Оператора системи порядок ведення журналу реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, та прийняття рішень комісією.

Однак, дотримання цього порядку не стосується предмета спору, оскільки його дотримання не впливає на факт порушення споживачем взятих на себе зобов'язань щодо збереження взятих на зберігання пломб.

Згідно з ч. 2 п. 8.2.6 ПРРЕЕ, комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Як вбачається з протоколу засідання комісії з розгляду ОСОБА_3 про порушення ПРРЕЕ від 13.12.2018 у складі чотирьох членів комісії було прийнято рішення про застосування санкції, що підтверджує дотримання комісією ч. 2 п. 8.2.6 ПРЕЕ щодо розгляду актів про порушення не менш ніж трьома уповноваженими представниками Енергопостачальника.

За приписами ч. 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Аналогічні положення закріплені в ст. 74 ГПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд здійснивши у сукупності оцінку фактичних обставин справи та поданих доказів, не знайшов достатніх правових підстав для їх задоволення з тих підстав, які заявлено, тому у позові відмовляється у звязку з його необґрунтованістю та недоведеністю обставин, на які посилається позивач. Всі посилання позивача спростовано викладеними приписами чинного законодавства України та матеріалами справи.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 73, 86, 202, 219, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

вирішив:

В задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 01 квітня 2019 року.

Суддя І. С. Горохов