РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

14.03.2019Справа № 910/14098/18

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки";
До Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Алтана";
Простягнення 279 397,30 грн.
Суддя Мандриченко О.В.

Секретар судового засідання Дюбко С.П.

Представники:

Від позивачаШевчук А.С., адвокат;
Від відповідачане з'явився.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки" звернулося до суду з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Алтана" 259 303,00 грн. заборгованості з повернення попередньої плати за роботи, що не були виконані за договором підряду від 04.04.2017 № 04/04, 6 095,40 грн. 3 % річних та 14 537,88 грн. інфляційних втрат.

Позовні вимоги мотивовані порушенням відповідачем обов'язків підрядника за договором, у зв'язку з чим з відповідачу було надіслано повідомлення про розірвання договору з вимогою повернути суму коштів в розмірі 259 303,00 грн., на яку не було складено актів виконаних робіт і довідок про вартість виконаних підрядних робіт. Оскільки така вимога виконана не була, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.10.2018 відкрито провадження у справі № 910/14098/18, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження у зв'язку з малозначністю в порядку п. 1 ч. 5 ст. 12, ч. 1 ст. 247, ч .1 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов та заперечень на відповідь на відзив, позивачу - строк для подання відповіді на відзив.

В установлений процесуальним законодавством та судом в ухвалі від 26.10.2018 строк відповідач подав відзив на позовну заяву, згідно з яким позовні вимоги заперечуються повністю через їх необґрунтованість і безпідставність.

У поданій до суду відповіді на відзив позивач наводить свої міркування і незгоду з правовою позицією відповідача по суті спору.

15.01.2019 судом винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Заявлені сторонами під час підготовчого провадження клопотання про виклик свідків та про об'єднання позовів в одне провадження судом були відхилені. Так, з огляду на предмет доказування у справі та правову природу укладеного сторонами договору, з'ясування фактичних обставин має ґрунтуватися на належних і допустимих засобах доказування, якими в цій справі насамперед є первинні документи належної форми. Щодо об'єднання позовів - суд не знайшов процесуальної доцільності та необхідності у такій процесуальній дії, як об'єднання справ в одне провадження.

Під час розгляду спору по суті представник позивача позовні вимоги підтримував, просив позов задовольнити, стягнувши з відповідача заявлені суми, обґрунтовуючи свої вимоги порушенням відповідачем обов'язків підрядника, недотриманням строків виконання робіт, їх неналежною якістю.

Представник відповідача проти позову заперечував, вказуючи на необґрунтованість і безпідставність позовних вимог, відсутністю у позивача підстав для розірвання договору і посилань на неналежну якість договору, чинністю договору, відсутністю між сторонами погодження щодо строків виконання робіт. Згідно з правовою позицією відповідача, договір сторін є чинним, а недотримання його умов мало місце зі сторони позивача як замовника робіт.

14.03.2019 в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оглянувши оригінали документів, копії яких долучено до матеріалів справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

04.04.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки" в якості замовника та Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Алтана" в якості підрядника уклали договір підряду № 04/04, за яким замовник доручає та оплачує, а підрядник зобов'язується за рахунок власних та/або залучених сил, засобів, будівельних матеріалів, обладнання та будівельної машинної техніки та підіймальних механізмів, у відповідності до договору, проектної документації та державних будівельних норм і правил виконати при будівництві об'єкту "Будівництво, експлуатація та обслуговування торговельно-офісного та житлово-громадського комплексу по проспекту Миколи Бажана, 151-Б у Дарницькому районі м. Києва" комплекс будівельно-монтажних робіт згідно з додатком № 1 до договору "Договірна ціна".

У п. 1.2 договору сторони погодили, що роботи виконуються в обсягах, визначених проектною документацією, остаточний обсяг робіт визначається згідно з актами приймання виконаних будівельних робіт по формі № КБ-2в та довідками про вартість виконаних підрядних робіт та витрати по формі КБ-3.

Відповідно до п. 5.2 договору приймання замовником виконаних робіт в цілому за договором здійснюється шляхом складання та підписання кінцевого акту приймання-передачі виконаних робіт. В тексті договору під "Кінцевим актом приймання-передачі виконаних робіт" розуміється акт, підписаний уповноваженими представниками сторін, який посвідчує реальне виконання робіт за договором. Підрядник надає кінцевий акт приймання-передачі виконаних робіт протягом 3 робочих днів з моменту фактичного виконання робіт за договором, а замовник зобов'язується протягом 10 робочих днів з моменту його отримання підписати цей акт та надати його оригінал підряднику (п. 5.3 договору).

Згідно з п. 5.4 договору у випадку виявлення Замовником недоліків у виконаних роботах, з вини підрядника, він має право відмовитися від підписання актів № КБ-2в та довідок № КБ-3 та/або кінцевого акту приймання передачі виконаних робіт. При цьому, сторони складають та підписують акт, що фіксує такі недоліки та терміни їх усунення. Підрядник зобов'язаний направити своїх представників для складання відповідного дефектного акту протягом 2 (двох) днів з моменту отримання відповідного повідомлення замовника. Зазначені недоліки мають бути усунені підрядником за рахунок власних коштів в терміни, що зазначені в акті, а якщо такі строки не визначено - протягом 10 календарних днів з моменту отримання від замовника претензій до якості виконаних робіт.

Строк дії договору сторонами погоджено у п. 12.1, де вказано, що договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до повного виконання сторонами взятих на себе зобов'язань.

11.05.2017 сторони уклали додаткову угоду № 1 до договору, якою п. 1.1 договору було викладено у зміненій редакції, яка передбачає, що замовник доручає та оплачує, а підрядник зобов'язується за рахунок власних та/або залучених сил,засобів, будівельних матеріалів, обладнання та будівельної машинної техніки та підіймальних механізмів, у відповідності до договору, проектної документації та державних будівельних норм і правил виконати при будівництві об'єкту ("Житловий будинок проектний № 5 у складі будівництва торговельно-офісного та житлово-громадського комплексу по проспекту Миколи Бажана, 151-Б у Дарницькому районі міста Києва") комплекс будівельно-монтажних робіт згідно з додатком № 1 до Договору "Договірна ціна".

Відповідно до п. 3.1 договору підрядник приступає до виконання робіт за договором за умови передачі замовником проектної і дозвільної документації, передачі замовником фронту робіт за актом приймання-передачі, перерахування замовником авансового платежу та зобов'язується завершити їх повне виконання у строки, встановлені графіком виконання робіт, що є додатком до цього договору.

Як вбачається з п. 4.1 договору в редакції додаткової угоди № 1 від 11.05.2017, на момент укладення договору ціна робіт, виходячи з обсягу виконуваних робіт згідно з проектною документацією, визначається сторонами у додатках до договору "Договірна ціна" та встановлюється виходячи з розцінок по конкретному виду робіт, перелік яких наведено у додатку № 1 до додаткової угоди від 11.05.2017.

Відповідно до п. 4.5 договору оплата ціни договору здійснюється в наступному порядку:

- після підписання договору замовник з метою організації будівельного процесу, залучення будівельної машинної техніки та закупівлі матеріалів і обладнання замовник може сплатити підряднику аванс у розмірі та у строки, окремо обумовлені сторонами (п.п. 4.5.1);

- решту грошових коштів за виконані роботи, за винятком сплаченого авансу, замовник сплачує на підставі актів № КБ-2а та довідки № БК-3, які підписуються уповноваженими представниками сторін щомісячно. Акт № КБ-2 та довідку № КБ-3 підрядник передає замовнику не пізніше 20-го числа звітного місяця. Замовник до 14-го числа місяця, наступного за звітним, перевіряє його реальність та підписує в частині фактично виконаних обсягів робіт. Оплата виконаних робіт здійснюється протягом 10-ти банківських днів після підписання акту приймання виконаних робіт КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3 в розмірі 100 % від суми акту з урахуванням сплаченого авансу.

Спір у справі виник внаслідок того, що як, вказує позивач, відповідач виконував роботи повільно, а також з порушенням вимог щодо якості та строку, тоді як виправлення недоліків робіт завдало позивачеві значних матеріальних збитків. Відповідачу було надіслано повідомлення про дострокове розірвання договору. Також позивач зажадав повернення відповідачем коштів, які були йому перераховані в якості попередньої плати, проте не були освоєні у сумі 259 303,02 грн. (на які відсутні акти виконаних робіт і довідки про їх вартість). Посилаючись на ч. 1 ст. 615, ч. 2 ст. 849, ч. 3 ст. 858 Цивільного кодексу України, п. 12.2 та п.п. 2.2.5 договору, позивач просить стягнути з відповідача 259 303,02 грн., а також 6 095,40 грн. 3 % річних та 14 538,88 грн. інфляційних втрат, нарахованих за прострочення виконання грошового зобов'язання за період з 10.01.2018 по 22.10.2018. На підтвердження своїх позовних вимог позивач, серед іншого, подає висновок експерта від 05.01.2018 № 01-2018/1.

Відповідач проти позову заперечує повністю, стверджуючи про належне виконання ним обов'язків за договором, відсутності чітких строків виконання підрядних робіт для того, щоб вказувати на порушення підрядником строків, а також помилковість посилань позивача на дострокове розірвання договору.

Проаналізувавши правові позиції сторін, суд не вбачає достатніх підстав для задоволення позовних вимог, зважаючи на таке.

Згідно із ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

З огляду на умови укладеного сторонами договору та положення ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України укладений сторонами договір є договором підряду, а тому правовідносини, що виникли між сторонам, підпадають під правове регулювання як загальних положень про зобов'язання, так і Глави 61 Цивільного кодексу України та Глави 33 Господарського кодексу України.

Матеріалами справи підтверджується, що 18.05.2017 згідно з платіжним дорученням № 214 позивач перерахував відповідачу 400 000,00 грн. попередньої плати за підрядні роботи за договором від 04.04.2017 № 04/04.

06.06.2017 за платіжним дорученням № 242 перераховано ще 400 000,00 грн., 09.06.2017 за платіжним дорученням № 266 - 40 000,00 грн. з таким же призначенням платежу. Крім того, в якості авансу позивач також перерахував відповідачу 90 000,00 грн. за платіжним дорученням від 21.06.2017 № 291, по 300 000,00 грн. за платіжними дорученнями від 04.07.2017 № 309 та від 10.07.2017 № 318, тобто всього 1 530 000,00 грн.

У свою чергу відповідач склав та направив позивачу для підписання і належного документального оформлення акти № КБ-2в і довідки № КБ-3.

У матеріалах справи наявні акт приймання виконаних підрядних робіт № 1 за липень 2017 року на суму 23 036,51 грн., акт приймання виконаних підрядних робіт № 2 за липень 2017 року на суму 36 389,94 грн., акт приймання виконаних підрядних робіт № 3 за липень 2017 року на суму 4 715,08 грн., акт приймання виконаних підрядних робіт № 4 за липень 2017 року на суму 785 000,00 грн., акт приймання виконаних підрядних робіт № 5 за липень 2017 року на суму 53 775,04 грн., акт приймання виконаних підрядних робіт № 6 за вересень 2017 року на суму 162 330,41 грн., акт приймання виконаних підрядних робіт № 7 за липень 2017 року на суму 5 900,02 грн., акт приймання виконаних підрядних робіт № 8 за вересень 2017 року на суму 43 800,00 грн., акт приймання виконаних підрядних робіт № 9 за вересень 2017 року на суму 155 760 грн., а також довідки про вартість виконаних будівельних робіт за вересень 2017 на суму 318 090,41 грн., за липень 2017 року на суму 908 816,57 грн., тобто всього: 1 226 907,00 грн. за актами і 1 226 906,98 грн. за довідками.

Як вказує позивач, загальна сума коштів за направленими відповідачем позивачеві документами становить 1 270 696,98 грн.

05.01.2018 позивач направив відповідачу повідомлення від 03.01.2018 № 03/01-18-2 про розірвання договору, вимогу від 05.01.2018 № 05/01-18-2 про повернення грошових коштів та відшкодування збитків і заяву від 05.01.2018 № 05/01-18-3 про зарахування зустрічних однорідних вимог. Повідомлення від 03.01.2018 № 03/01-18-2 було складене позивачем з посиланням на ч. 1 ст. 615, ч. 2 ст. 849, ч. 3 ст. 858 Цивільного кодексу України та п. 12.2 договору.

Аналізуючи дії позивача по відмові від договору як підставу для подальшого заявлення вимог про повернення попередньої плати в сумі 259 303,02 грн., суд зазначає таке.

У ч. 1 ст. 615 Цивільного кодексу України вказується, що разі порушення зобов'язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом.

Частиною 2 ст. 849 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до ч. 3 ст. 858 Цивільного кодексу України якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

У п.п. 12.2 договору сторони погодили, що він може бути дострокове розірваний за згодою обох сторін або в односторонньому порядку однією із сторін у випадках, встановлених законодавством.

Зі змісту приписів 2 ст. 849 та ч. 3 ст. 858 Цивільного кодексу України слідує, що вони включають положення про відповідальність підрядника та права замовника у двох різних випадках: під час виконання роботи та за неналежну якість роботи.

У повідомленні від 05.01.2018 замовник не визначився, приписи якої саме норми Цивільного кодексу України порушено підрядником, яке саме прострочення у виконанні і яких саме з погоджених сторонами робіт допустив відповідач, не вказав, у чому полягають недоліки і відступи у роботі та не довів наявності визначених вказаними статтями обставин.

Також суд враховує, що сторонами у договорі було погоджено спеціальний порядок усунення сторонами недоліків, у разі їх виявлення та фіксації замовником при умові, якщо підрядник відмовився від підписання акту про виявлені недоліки.

Так, відповідно до п. 5.5 договору, якщо підрядник відмовляється від підписання акту про виявлені недоліки та, відповідно, відмовляється їх усунути, то замовник має право в порядку, визначеному п.6.6 договору, здійснити їх усунення силами третіх осіб, а підрядник зобов'язаний відшкодувати витрати замовника, що пов'язані з усуненням недоліків власними силами замовника чи силами третіх осіб.

Згідно п. 6.6 договору усунення виявлених недоліків та дефектів в роботах, виконаних підрядником, в процесі виконання робіт, та в межах гарантійного строку силами замовника, з подальшою компенсацією таких затрат замовника підрядником, здійснюється за погодженням з підрядником. У такому разі замовник з метою погодження із підрядником вартості робіт по усуненню виявлених недоліків направляє підряднику відповідний розрахунок. Підрядник зобов'язаний погодити таку вартість протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту отримання розрахунку замовника. Якщо протягом вказаного строку замовник не отримає від підрядника такого погодження або аргументованого корегування їх вартості, розрахована замовником вартість вважається погодженою підрядником. Підрядник зобов'язується компенсувати понесені витрати замовника на усунення вказаних недоліків та/або дефектів в межах вартості, визначеної розрахунком замовника у повному обсязі, протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту отримання письмової вимоги Замовника.

Позивачем до суду не надано жодних належних доказів, які б підтверджували направлення претензій щодо якості виконання робіт відповідачу, погодження з останнім розрахунку вартості робіт по усуненню недоліків, отримання згоди на усунення виявлених розбіжностей третіми особами в порядку, передбаченому договором.

Таким чином, посилання позивача на наявність недоліків у виконаних роботах та їх неналежну якість судом відхиляються. При цьому, судом враховано, що журнал авторського нагляду, копія якого наявна в матеріалах справи, містить ряд записів щодо секції № 005. Зазначені записи (№№ 1, 4, 6-8, 11, 13, 14) не фіксують недоліки у виконаних роботах, а стосуються виключно інформування відповідача як підрядника щодо змін у робочому проекті. Окрім того, представниками технічного нагляду та авторського нагляду замовника було підписано акти на закриття прихованих робіт.

Стосовно приєднаного позивачем до позовної заяви висновку експерта від 05.01.2018 № 01-2018/1 від 05.01.2018 суд зазначає наступне.

Такий висновок був складений ОСОБА_2 з посиланням на його статус судового експерта, наявність вищої будівельно-технічної освіти (магістр), експертну кваліфікацію за спеціальностями 10.6, 10.7, 10.10, 10.14 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Славутич-Осокорки" від 28.12.2017, з приміткою про підготовку висновку для подання до суду і про відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку.

У такому висновку визначено, що підрядником допущене відхилення, яке можна кваліфікувати як недолік, який призвів до перевитрати ресурсів, визначено вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення дефектів і недоліків , а також визначено загальний розмір матеріальної шкоди, заподіяної замовникові у зв'язку з неналежним виконанням обов'язків підрядником.

За приписами ст. 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

У ст. 98 Господарського процесуального кодексу України, серед іншого, передбачається, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

У висновку експерта повинно бути зазначено, поряд з іншими даними і те, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.

Суд відхиляє поданий висновок як такий, що не співвідноситься з приписами законодавства, адже питання, які виникли в ході розгляду справи і для з'ясування яких в судове засідання викликався експерт, який його складав, не були з'ясовані з незалежних від суду обставин. Так, експерт не з'явився на виклик суду, а позивач не подав документів, необхідних для ґрунтового вивчення й аналізу обставин (як-то, проектну документацію), що відображені у такому висновку, що слугувало підставою для застосування відносно позивача заходів процесуального примусу (ухвала від 31.01.2019 в матеріалах справи). Крім того, для проведення експертного дослідження представники відповідача не запрошувалися, що може свідчити про недостатню об'єктивність проведеного дослідження.

Щодо тверджень позивача про порушенням відповідачем строків виконання робіт суд зазначає, що матеріали справи не містять належного підтвердження того, що сторони в установленому порядку погодили строки виконання робіт на об'єкті, всупереч посиланням позивача на графік виконання робіт, що був приєднаний ним до позовної заяви.

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначає, що такий графік виконання робіт є його внутрішнім документом та не являє собою невід'ємну частину договору і не встановлює обов'язків для підрядника перед замовником.

Так, у ст. 530 Цивільного кодексу України встановлено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов'язку не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов'язок у семиденний строк від дня пред'явлення вимоги, якщо обов'язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Норми ст. 846 Цивільного кодексу України передбачають, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Яка вказувалося вище, відповідно до п. 1.2 договору роботи виконуються в обсягах, визначених проектною документацією. Остаточний обсяг робіт визначається згідно з актами приймання виконаних будівельних робіт по формі № КБ-2в та довідками про вартість виконаних підрядних робіт та витрати по формі № КБ-3.

У розділі договору "Визначення термінів" закріплено, що термін "Проектна документація" слід розуміти та тлумачити як затверджену в установленому законом порядку документацію для будівництва об'єкту, що складається із креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних розрахунків, робочої документації, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, що є невід'ємною частиною даного договору.

Згідно з п.п. 2.3.5 договору на підрядника покладений обов'язок виконувати роботи якісно, в повному обсязі, та відповідно до умов договору, проектної документації, державних будівельних норм та правил і в строки, що передбачені договором.

За умовами п. 3.1 договору підрядник зобов'язується завершити повне виконання робіт у строки, встановлені графіком виконання робіт, що є додатком до цього договору.

Строки виконання робіт можуть бути змінені виключно за взаємною згодою сторін, про що сторонами укладається додаткова угода до договору. Будь-які зміни строків виконання робіт вступають в силу тільки після їх погодження та затвердження сторонами, про що сторони укладають додаткові угоди до договору (п. 3.3 договору).

Водночас відповідно до п.п. 2.4.1 договору підряднику надано право самостійно планувати свою діяльність за договором в рамках строків, що передбачені останнім для виконання робіт.

Зважаючи на викладене та дослідивши приєднаний позивачем до позовної заяви графік виконання робіт, суд зазначає, що він не є додатковою угодою чи іншим двостороннім правочином, який в належній формі встановлює обов'язкові для відповідача строки виконання робіт, а є документом, розробленим відповідачем в рамках планування ним виконання робіт в якості підрядника за договором, Більше того, вказаний графік був підписаний лише з боку відповідача та не містить строків виконання всього обсягу робіт по договору.

Отже, розглядаючи заявлений спорі суд виходить з того, що строки виконання конкретних видів робіт сторонами встановлені не були, а тому посилання позивача на порушення строків виконання обов'язків підрядника як на підставу для односторонньої відмови від договору є безпідставними.

17.01.2018 позивач надіслав відповідачу повідомлення про відмову у прийнятті робіт та підписання актів від 17.01.2018 № 17/01/2018-1, акти приймання виконаних підрядних робіт №№ 6, 8, 9 за вересень 2017 з відміткою про відмову від прийняття робіт за ними та від їх підписання через невідповідність якості робіт встановленим вимогам.

Аналізуючи повідомлення від 17.01.2018 № 17/01/2018-1 про відмову у прийнятті робіт та підписання актів, суд виходить з того, що цей документ не містить мотивованої відмови замовника від підписання акту приймання виконаних будівельних робіт, а його направлення не відповідає погодженому сторонами у договорі способу та порядку прийняття виконаного за зобов'язанням.

За приписами ст. ст. 525, 615 Цивільного кодексу України одностороння відмова від виконання зобов'язання і одностороння зміна умов договору не допускаються.

Враховуючи викладене, суд виходить з того, що позивач не дотримався порядку розірвання договору, у зв'язку з чим він продовжував бути чинним для сторін, а тому правові підстави для стягнення з відповідача 259 303,02 грн. попередньої плати відсутні.

Правовою підставою для заявлення позовних вимог про стягнення 3 % річних та інфляційних втрат позивач визначив положення ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України, де вказується, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Оскільки суд дійшов висновку про недоведеність позовних вимог про стягнення 259 303,02 грн. основного боргу з повернення неосвоєної частини попередньої плати, позовні вимоги про стягнення 6 095,40 грн. 3 % річних та 14 537,88 грн. інфляційних втрат як похідні, також підлягають відхиленню.

Посилання сторін на їх правовідносини за іншим договором судом при розгляді справи № 910/14098/18 не враховуються та не аналізуються як такі, що не мають правового значення для вирішення спору.

Подані сторонами заяви свідків судом досліджено на рівні з іншими доказами і при зясуванні фактичних обставин належного виконання обов'язків підрядника за договором, судом надано перевагу іншим доказам, які є належними і допустимими з огляду на предмет спору і підстави позову, зокрема, первинній документації.

Зважаючи на викладене, позовні вимоги судом відхиляються, а судові витрати зі сплати судового покладаються на позивача відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України. Питання про покладення на позивача судових витрат, понесених відповідачем суд не вирішує по суті, оскільки на момент винесення рішення у справі матеріали справи не містять необхідного розрахунку і підтверджуючих документів.

Керуючись ст.ст. 73-80, 129, 231, 236-241, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

У позові відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду відповідно до п. 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України подається до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва протягом 20 (двадцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 25.03.2019.

Суддя О.В. Мандриченко