ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2019 р. Справа№ 925/1146/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пономаренка Є.Ю.

суддів: Дідиченко М.А.

Смірнової Л.Г.

при секретарі судового засідання Москаленко Г.С.,

за участю представників:

від позивача - представник не прибув;

від відповідача - представник не прибув,

розглянувши апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.01.2019 про часткове задоволення заяви про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову у справі №925/1146/18 (суддя Єфіменко В.В.) за позовом Фізичної-особи підприємця Кондакової Олени Юріївни до товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ наступне.

Фізична особа - підприємець Кондакова Олена Юріївна звернулася до Господарського суду Черкаської області з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» про стягнення 127 940,00 грн. основного боргу, 26 923,15 грн. пені, 2 334,59 грн. 3% річних та 3 736,50 грн. інфляційних втрат, внаслідок інфляції за неналежне виконання грошових зобов'язань по розрахункам за договором транспортного експедирування вантажів у міжнародному сполучення від 08.09.2016 №70-16 та Заявок по транспортному замовленню від 31.01.2018 №12 і від 05.03.2018 №26.

Згодом до суду надійшла заява позивача про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову, в якій останній просить суд: накласти арешт на кошти відповідача у розмірі ціни позову - 160 934,24 грн. та судового збору - 2 414,00 грн., які обліковуються на рахунках товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» (), відкритих в фінансових установах України, зокрема, але не виключно, рахунок - 39962 в ПАТ «Банк Восток», м. Дніпропетровськ, МФО 307123; рахунок - 4600 в АТ «УкрСиббанк», м. Київ, МФО 351005; дозволити застосувати банківську гарантію на суму 163 348,24 грн. як захід зустрічного забезпечення позову; витрати пов'язані з наданням банківської гарантії, а також судовий збір у розмірі 960,50 грн. покласти на відповідача.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 16.01.2019 у справі №925/1146/18 заяву позивача про задоволення заяви про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову задоволено частково; накладено арешт на кошти товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» у розмірі ціни позову - 160 934,24 грн. та судового збору - 2 414 грн., які обліковуються на рахунках відповідача, відкритих в фінансових установах України, зокрема, але не виключно, рахунок - 39962 в ПАТ «Банк Восток», м. Дніпропетровськ, МФО 307123; рахунок - 4600 в АТ «УкрСиббанк», м. Київ, МФО 351005. В іншій частині заяви відмовлено.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, відповідач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказану ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Черкаської області від 16.01.2019 у справі №925/1146/18, шляхом зняття арешту на кошти ТОВ «Разек Черкаси» у розмірі ціни позову - 160 934,24 грн. та судового збору - 2 414 грн., які обліковуються на рахунках відповідача, відкритих в фінансових установах України, зокрема, але не виключно, рахунок - 39962 в ПАТ «Банк Восток», м. Дніпропетровськ, МФО 307123; рахунок - 4600 в АТ «УкрСиббанк», м. Київ, МФО 351005.

Апелянт вважає оскаржувану ухвалу такою, що прийнята судом за неповного з'ясування обставин, які мають значення для справи та з порушенням норм процесуального права. Так, в обґрунтування своїх вимог апелянт посилається на те, що жодних нових обставин позивач не зазначив у повторно поданій заяві про забезпечення позову. При цьому, за твердженнями скаржника, накладення арешту на грошові кошти відповідача матиме негативні наслідки як для його господарської діяльності, так і для працівників відповідача та контрагентів, оскільки в такому разі підприємство буде позбавлене можливості здійснювати господарську діяльність та проводити розрахунки, в тому числі по зарплаті та податках і зборах.

Сторони правом на участь своїх представників у даному судовому засіданні не скористалися, хоча про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними у справі повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Слід зазначити, що явка представників учасників справи не визнавалася обов'язковою, певних пояснень суд не витребував.

З огляду на обмежені строки розгляду спору, а також з урахуванням того, що неявка представників сторін в судове засідання не перешкоджає розгляду апеляційної скарги, остання розглянута судом у даному судовому засіданні по суті з винесенням постанови.

Згідно з ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у Главі 1 Розділу ІV.

Частинами 1 та 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Господарського суду Черкаської області від 16.11.2018 у даній справі було задоволено заяву позивача про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову. Вказаною ухвалою було накладено арешт на кошти товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» у розмірі ціни позову - 160 934,24 грн. та судового збору - 2 414 грн., які обліковуються на рахунках товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» (), відкритих в фінансових установах України, зокрема, але не виключно, рахунок - 39962 в ПАТ «Банк Восток», м. Дніпропетровськ, МФО 307123; рахунок - 4600 в АТ «УкрСиббанк», м. Київ, МФО 351005.

Також, Господарським судом Черкаської області, 27.12.2018 було прийнято ухвалу, якою заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» про зустрічне забезпечення позову задоволено повністю та зобов'язано позивача внести 163 348,24 грн. протягом десяти днів з дня постановлення ухвали на депозитний рахунок суду.

Разом з тим, внаслідок невиконання позивачем вимог вказаної ухвали, Господарським судом Черкаської області 11.01.2019 було скасовано раніше вжиті ним заходи забезпечення позову та заходи зустрічного забезпечення.

Позивач повторно звернувся із заявою про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову.

Вказану заяву судом першої інстанції задоволено частково.

Колегія суддів підтримує позицію місцевого господарського суду, з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу (абз. 3 п. 1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову» №16 від 26.12.2011).

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

У ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України наведено перелік заходів забезпечення позову серед яких, зокрема, накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб (п. 1).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо).

Необхідність у забезпеченні позову, позивач обґрунтовує наявністю фактичних обставин, що свідчать про вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання ним своїх зобов'язань після подання позову.

Так, позивачем виявлено, що відповідач розпродає свої основні фонди в мережі Інтернет (скріншоти відповідних оголошень в мережі Інтернет наявні у справі).

Крім того, за твердженнями позивача, з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що товариство з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» є відповідачем по багатьом справам в судах, та по деяким з них прийняті рішення про стягнення коштів з товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси».

Як встановлено судом першої інстанції, вказані доводи позивача підтверджуються рішеннями, розміщеними в Єдиному державному реєстрі судових рішень у справах:

- Придніпровського районного суду міста Черкаси №711/1467/18 від 17.07.2018;

- Господарського суду Черкаської області №925/788/18 від 19.09.2018;

- Господарського суду Черкаської області №925/592/18 від 17.09.2018;

- Господарського суду Черкаської області №925/895/18 від 30.10.2018;

- Господарського суду Черкаської області №925/1016/18 від 20.11.2018.

Також, позивач зазначає, що у відповідача перед своїми працівниками існує заборгованість по податкам і зборам.

Разом з тим, за твердженнями позивача, товариством з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» не заперечується виконання позивачем перевезень та не оспорюється факт існування заборгованості перед позивачем,

Утім, взяті на себе зобов'язання за договором ним не виконано.

При цьому, подання відповідачем в процесі розгляду справи заяв і клопотань, на думку позивача, свідчать про затягування судового процесу та вірогідність його ухилення від виконання в майбутньому судового рішення.

Проаналізувавши наведені обставини справи та доводи позивача, викладені ним у заяві, колегія суддів дійшла висновку, що невжиття заходів щодо накладення арешту на грошові суми, які належать товариству з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси», дійсно може утруднити чи зробити неможливим виконання відповідачем рішення господарського суду, а незастосування таких заходів може стати наслідком порушення прав та інтересів позивача.

Натомість, як вірно зазначив суд першої інстанції, оскільки відповідач не звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення, то вирішення питання про банківську гарантію наразі є передчасним, а відтак, в цій частині заява не підлягає задоволенню.

Стосовно доводів апелянта, що жодних нових обставин позивач не зазначив у повторно поданій заяві про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до п. 4 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову» №16 від 26.12.2011 клопотання про забезпечення позову, яке раніше було відхилено повністю або частково, може бути подано вдруге, якщо змінились певні обставини. Тобто на заяви про забезпечення позову, в задоволенні яких було відмовлено, не поширюється заборона повторно звертатись до господарського суду.

Отже, йдеться саме про відхилення судом первісного клопотання про забезпечення позову, і необхідність в такому разі навести обставини, які змінились.

Натомість, у даній справі первісна заява позивача про забезпечення позову була задоволена ухвалою Господарського суду Черкаської області від 16.11.2018. В подальшому ухвалою Господарського суду Черкаської області від 11.01.2019 було скасовано раніше вжиті заходи забезпечення позову та заходи зустрічного забезпечення.

Тобто, при зверненні повторно із заявою про забезпечення позову у даному випадку, відсутня необхідність у наведенні позивачем інших обставин у заяві, ніж ті, про які вказувалось раніше.

Доводи апелянта, що накладення арешту на грошові кошти відповідача матиме негативні наслідки як для його господарської діяльності, так і для працівників відповідача та контрагентів, оскільки в такому разі підприємство буде позбавлене можливості здійснювати господарську діяльність та проводити розрахунки, в тому числі по зарплаті та податках і зборах, судом відхиляються, оскільки вказані обставини не спростовують висновків суду першої інстанції та не є підставою для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову.

Таким чином, колегія суддів погоджується з частковим задоволенням заяви позивача та накладенням арешту на кошти відповідача у розмірі ціни позову 160 934,24 грн. та судового збору 2 414 грн.

З урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржувана ухвала місцевого господарського суду прийнята з повним, всебічним та об'єктивним з'ясуванням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим, правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на відповідача (апелянта).

Керуючись ст.ст. 240, 269, 275, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Разек Черкаси» залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.01.2019 у справі №925/1146/18 - без змін.

2. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на її заявника - відповідача у справі.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено: 01.04.2019 року.

Головуючий суддя Є.Ю. Пономаренко

Судді М.А. Дідиченко

Л.Г. Смірнова