ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27.03.2019м. ДніпроСправа № 904/1223/19

Суддя Воронько В.Д. , розглянувши матеріали

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, м. Дніпро

до Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", м. Київ, в особі Дніпропетровської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", м. Дніпро

про стягнення 14659,96 грн

ВСТАНОВИВ:

Суть спору: 27.03.2019 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Дніпропетровської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (далі - відповідач), у якій заявило вимоги про стягнення з останнього основного неустойки у сумі 14659,96 грн, з посиланням на неналежне виконання відповідачем умов договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності № 12/02-4936-ОД, укладеного між сторонами 26.12.2012.

Розглянувши позовні матеріали, суд встановив, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Статтею 164 ГПК України, зокрема, п. 1 ч. 1 якої передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

За змістом ч. 1 ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування.

Положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Отже, з урахуванням вимог ст.ст. 77, 164 ГПК України, належним доказом відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів є примірник опису вкладень із підписом працівника поштового зв'язку, що перевірив відповідність вкладення опису, та відбитком календарного штемпеля поштового повідомлення (п. 61 Правил надання послуг поштового зв'язку).

Форма опису вкладення до цінного листа (форма 107), затверджена в Порядку пересилання поштових відправлень затвердженому наказом Українського державного підприємства поштового зв'язку "Укрпошта" від 12 травня 2006 року № 211, повинна містити: найменування поштамту, на ім'я кого направлені документи, куди, найменування предметів, кількість предметів, оголошена цінність предметів, загальний підсумок предметів, відправник, хто перевірив (посада, підпис працівника зв'язку), відбиток календарного штемпеля місця приймання.

Як слідує з позовних матеріалів, позивачем при подачі цього позову взагалі не додано доказів направлення на адресу відповідача копії позовної заяви з додатком до неї.

Отже, у суду наразі відсутні підстави для відкриття провадження у справі за цим позовом через неможливість встановлення факту обізнаності відповідача про пред'явлений до нього позов, оскільки позовні матеріали не містять доказів належного відправлення останньому копії позовної заяви, що є порушенням правил, встановлених ГПК України для подання документів, що додаються до позовної заяви.

Окрім того, п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України також передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з позовною заявою позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що йому, як бюджетній організації, необхідний час для сплати судового збору, оскільки він здійснює таку оплату через Головне управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області.

15.12.2017 на підставі Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" №2147-VIII від 03.10.2017 набула чинності нова редакція Господарського процесуального кодексу України та відповідно Закону України "Про судовий збір".

Нова редакція Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон), зокрема ст. 8 якого, містить вичерпний перелік осіб, яким Законом надано право на отримання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, частиною першою цієї статті Закону встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Отже, виходячи зі змісту вищевказаної статті Закону, право на надання відстрочки для сплати судового збору для юридичних осіб взагалі відсутнє.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для розгляду клопотання позивача про відстрочення судового збору, натомість відсутність сплати якого надає суду достатньо правових підстав для залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 вказаної статті Закону передбачено, що ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: із позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; із позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01.01.2019 набрав чинності Закон України "Про державний бюджет України на 2019 рік", ст. 7 якого встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921,00 грн.

З огляду на прохальну частину позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру, за яку він мав сплатити судовий збір у встановленому Законом розмірі відповідно до ціни позову, але не нижчу ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2019 року, тобто у сумі 1921,00 грн.

Позовна заява не містить доказів сплати судового збору, що є порушенням правил, встановлених Господарським процесуальним кодексом України для подання документів, що додаються до позовної заяви.

За таких обставин, враховуючи відсутність доказів відправлення на адресу відповідача копії позовної заяви з додатком та відсутність належних доказів сплати судового збору в сумі 1921,00 грн за майновою вимогою, суд дійшов висновку про невідповідність позовної заяви вимогам п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України, з огляду на що суд залишає позов без руху в порядку та на підставах, передбачених ст. 174 ГПК України.

Виявлений недолік може бути усунено позивачем шляхом подання до суду відповідної заяви з доказом відправлення (опису вкладення) копії позовної заяви і доданих до неї документів на адресу відповідача та належним доказом сплати судового збору у сумі 1921,00 грн, за умови його зарахування до Державного бюджету України, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, слід зауважити, що положеннями ч.ч. 3 та 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Таким чином, враховуючи норми вищецитованого законодавства, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Окрім того, слід також зазначити, що позивач у вступній частині позовної заяви визначив Професійно-технічне училище № 74, як третю особу, хоча клопотання про її залучення не заявив.

Питання про допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду під час прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі. Саме лише зазначення в позовній заяві та/або у вступній частині судового рішення певного підприємства чи організації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з'ясовувати, чи буде у зв'язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено її наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Тож у такому разі позивач має подати належним чином обґрунтоване клопотання про залучення третьої особи, із зазначенням наявності у неї юридичного інтересу та вказати, яким саме чином рішення у цій справі вплине на її права та обов'язки, а також на чиїй саме стороні її слід залучити до участі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 164, 174, 232-234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву від 15.03.2019 за вих. № 10-11-01794 Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Дніпропетровської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" про стягнення 14659,96 грн без руху.

2. Надати Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській області строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 27.03.2019.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 та ст. 255 Господарського процесуального кодексу України оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя ОСОБА_1