ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

12.03.2019 Справа № 920/682/18
м. Суми

За позовом: 1) ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, 40030);

2) ОСОБА_2 (АДРЕСА_2, 40030);

3) ОСОБА_3 (АДРЕСА_3, 40030)

до Приватного акціонерного товариства інституту «Сумипроект» (вул. Герасима Кондратьєва, буд. 25, м. Суми, 40030; )

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів - Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (01010, м. Київ, вул. Московська, буд. 8, корпус 30; )

про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів,

Суддя Котельницька В.Л.

за участю представників сторін:

від позивачів: 2-й позивач ОСОБА_2 (паспорт серії НОМЕР_5, виданий 29.03.1996), 3-й позивач ОСОБА_3 (паспорт серії НОМЕР_4, виданий 25.10.1996), представник позивачів Пєтухов А.Ю. (адв. Свідоцтво № 2403 від 23.10.2018)

від відповідача: не прибув

від третьої особи: Щерба Г.Г. (довіреність № 100/24891 від 14.08.2018)

при секретарі судового засідання Пономаренко Т.М.

Суть спору: позивачі відповідно до вимог позовної заяви, поданої до господарського суду, просять визнати недійсними рішення загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інституту «Сумипроект» від 04.06.2018 та від 20.08.2018.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить суд відмовити позивачам в задоволенні позовних вимог.

29.10.2018 представник позивачів подав відповідь на відзив відповідача, позовні вимоги підтримує, просить суд позов задовольнити.

Від третьої особи до суду надійшли письмові пояснення щодо предмета спору, при вирішенні справи третя особа покладається на розсуд суду.

12.03.2019 до суду надійшло клопотання представника позивачів про відкладення розгляду справи у зв'язку з неможливістю його прибуття у судове засідання, призначене на 12.03.2019.

Однак, враховуючи, що другий та третій позивачі та представник позивачів прибули у судове засідання, суд відмовив в задоволенні поданого клопотання про відкладення розгляду справи по суті.

Другий позивач подав до суду письмові пояснення від 12.03.2019 на підтвердження обґрунтованості позовних вимог.

Також 12.03.2019 до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи без його участі.

У судовому засіданні 12.03.2019 судом розпочато розгляд справи по суті.

При розгляді справи по суті судом надано вступне слово позивачам та представнику позивачів.

Позивачі та представник позивачів позовні вимоги конкретизували з урахуванням поданих відповідачем копій протоколів загальних зборів, підтримали позовні вимоги та просили суд їх задовольнити, а саме: визнати недійсним рішення загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект», оформлене Протоколом № 1 чергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» від 04.06.2018. та визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект», оформлене Протоколом № 2 позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» від 20.08.2018 .

Представник третьої особи виклав свою позицію стосовно предмета спору.

Присутніми представниками були надані пояснення з приводу обставин, на які вони посилались у поданих до суду заявах по суті справи.

У ході судового засідання судом були встановлені обставини справи, досліджено докази, надані сторонами на підтвердження своїх позицій по суті спору, а також вчинено інші необхідні дії, встановлені Главою 6 «Розгляд справи по суті» Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, дослідивши та оцінивши надані суду докази, суд встановив:

Відповідно до Статуту Приватного акціонерного товариства інституту «Сумипроект», затвердженого протоколом № 1 від 05.04.2011 загальних зборів акціонерів, ним встановлено порядок діяльності, реорганізації та ліквідації ПрАТ інституту «Сумипроект».

Відповідно до Протоколу № 1 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект» від 04.06.2018 серед іншого прийнято рішення припинити вказане Товариство шляхом його ліквідації.

Відповідно до Протоколу № 2 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект» від 20.08.2018 затверджено ліквідаційний баланс Товариства станом на 20.08.2018.

Позивачі вважають, що збори акціонерів проведені з порушенням законодавства України про акціонерні товариства, а рішення, оформлені протоколами № 1 від 04.06.2018 та № 2 від 20.08.2018, є незаконними.

Як зазначають позивачі, під час ознайомлення в серпні 2018 року із оголошенням, що було розміщено на офіційному сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (https://www.nssmc.gov.ua/) відносно проведення чергових загальних зборів акціонерів, що відбулися 04.06.2018, та позачергових загальних зборів акціонерів, що відбулися 20.08.2018, ними було з'ясовано, що при підготовці до їх проведення та безпосередньо при проведенні було грубо порушено вимоги Статуту Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект», чинного законодавства України щодо їх організації та проведення та права позивачів на подання зауважень та заперечень щодо питань, які розглядалися під час проведення загальних зборів.

Зокрема, позивачі наполягають, що їх у належний спосіб не було повідомлено про проведення загальних зборів акціонерів. Крім цього, при прийнятті рішення щодо припинення Товариства шляхом його ліквідації були порушені вимоги законодавства щодо наявності кворуму, необхідного для прийняття такого рішення, а під час проведення позачергових загальних зборів акціонерів Товариства секретарем зборів та головою лічильної комісії було обрано осіб, які не є акціонерами Товариства чи їх представниками, не зазначені у переліку акціонерів останнього та не перебувають з ним у трудових відносинах.

Відповідач вважає твердження позивачів хибними та зазначає про належне їх повідомлення про проведення чергових та позачергових зборів акціонерів шляхом надсилання звичайних листів та розміщення Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку відповідних публікацій про дати проведення зборів в офіційному друкованому виданні - «Відомості Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку» № 83 (2837) віл 03.05.2018 та № 45 (2898) від 01.08.2018. Додатково відповідач зауважує, що позивачі у разі, якщо б вони приймали участь у загальних зборах акціонерів, не могли б впливати на процедуру зборів та прийняття рішень через недостатню кількість голосуючих акцій.

Суд, з'ясувавши позиції сторін у спірних правовідносинах, прийшов до наступних висновків:

Порядок створення, діяльності, припинення, виділу акціонерних товариств, їх правовий статус, права та обов'язки акціонерів визначаються Законом України «Про акціонері товариства».

Частиною 1 статті 3 Закону України «Про акціонері товариства» визначено, що акціонерним є господарське товариство, статутний капітал якого поділено на визначену кількість часток однакової номінальної вартості, корпоративні права за якими посвідчуються акціями, а згідно з частиною 1 статті 4 цього Закону акціонерами товариства визнаються фізичні та юридичні особи, а також держава в особі органу, уповноваженого управляти державним майном, або територіальна громада в особі органу, уповноваженому управляти комунальним майном, які є власниками акцій товариства.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 32 даного Закону вищим органом акціонерного товариства є загальні збори. Акціонерне товариство зобов'язане щороку скликати загальні збори (річні загальні збори). Річні загальні збори товариства проводяться не пізніше 30 квітня наступного за звітним року.

Згідно з ч. 1 ст. 33 цього Закону загальні збори можуть вирішувати будь-які питання діяльності акціонерного товариства, крім тих, що віднесені до виключної компетенції наглядової ради законом або статутом, а згідно з частиною 2 зазначеної статті до виключної компетенції загальних зборів належить, зокрема: обрання членів лічильної комісії, прийняття рішення про припинення їх повноважень (п. 21 ); прийняття рішення про виділ та припинення товариства, крім випадку, передбаченого частиною четвертою статті 84 цього Закону, про ліквідацію товариства, обрання ліквідаційної комісії, затвердження порядку та строків ліквідації, порядку розподілу між акціонерами майна, що залишається після задоволення вимог кредиторів, і затвердження ліквідаційного балансу (п. 23); обрання комісії з припинення акціонерного товариства (п. 26).

Статтею 34 Закону України «Про акціонерні товариства» унормовано, що у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники. На загальних зборах за запрошенням особи, яка скликає загальні збори, також можуть бути присутні представник незалежного аудитора (аудиторської фірми) товариства та посадові особи товариства незалежно від володіння ними акціями цього товариства, представник органу, який відповідно до статуту представляє права та інтереси трудового колективу.

Перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складається станом на 24 годину за три робочих дні до дня проведення таких зборів у порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України.

На вимогу акціонера товариство або особа, яка веде облік права власності на акції товариства, зобов'язані надати інформацію про включення його до переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах.

Вносити зміни до переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах акціонерного товариства, після його складення заборонено.

Обмеження права акціонера на участь у загальних зборах встановлюється законом.

Статтею 35 Закону України «Про акціонерні товариства» визначений порядок повідомлення про проведення загальних зборів. Так, повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства та проект порядку денного надсилається кожному акціонеру, зазначеному в переліку акціонерів, складеному в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України, на дату, визначену наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають. Встановлена дата не може передувати дню прийняття рішення про проведення загальних зборів і не може бути встановленою раніше, ніж за 60 днів до дати проведення загальних зборів. Повідомлення про проведення загальних зборів та проект порядку денного надсилається акціонерам персонально особою, яка скликає загальні збори, у спосіб, передбачений наглядовою радою товариства, у строк не пізніше ніж за 30 днів до дати їх проведення. Повідомлення розсилає особа, яка скликає загальні збори, або особа, яка веде облік прав власності на акції товариства у разі скликання загальних зборів акціонерами. Акціонерне товариство не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів акціонерного товариства розміщує повідомлення про проведення загальних зборів у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів або через особу, яка провадить діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників фондового ринку (абз. 1, 2, 4 ч. 1 даної статті).

Повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства має містити такі дані: 1) повне найменування та місцезнаходження товариства; 2) дата, час та місце (із зазначенням номера кімнати, офісу або залу, куди мають прибути акціонери) проведення загальних зборів; 3) час початку і закінчення реєстрації акціонерів для участі у загальних зборах; 4) дата складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах; 5) перелік питань разом з проектом рішень (крім кумулятивного голосування) щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного; 5-1) адресу власного веб-сайту, на якому розміщена інформація з проектом рішень щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного, а також інформацію, зазначену в частині четвертій цієї статті; 6) порядок ознайомлення акціонерів з матеріалами, з якими вони можуть ознайомитися під час підготовки до загальних зборів; 7) про права, надані акціонерам відповідно до вимог статей 36 та 38 цього Закону, якими вони можуть користуватися після отримання повідомлення про проведення загальних зборів, а також строк, протягом якого такі права можуть використовуватися; 8) порядок участі та голосування на загальних зборах за довіреністю.

У разі включення до порядку денного питання про зменшення статутного капіталу повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства також має містити дані про мету зменшення статутного капіталу та спосіб, у який буде проведено таку процедуру. Повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства затверджується наглядовою радою або виконавчим органом цього товариства, якщо створення наглядової ради не передбачено статутом акціонерного товариства. Загальні збори акціонерів проводяться на території України, в межах населеного пункту за місцезнаходженням товариства, крім випадків, коли на день скликання загальних зборів 100 відсотками акцій товариства володіють іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, а також міжнародні організації (ч. 3 даної статті).

Не пізніше ніж за 30 днів (для позачергових загальних зборів, що скликаються відповідно до частини п'ятої статті 47 цього Закону, - не пізніше ніж за 15 днів) до дати проведення загальних зборів товариство має розмістити і до дня проведення загальних зборів включно забезпечувати наявність на власному веб-сайті такої інформації: 1) повідомлення про проведення загальних зборів; 2) інформацію про загальну кількість акцій та голосуючих акцій станом на дату складання переліку осіб, яким надсилається повідомлення про проведення загальних зборів (у тому числі загальну кількість окремо по кожному типу акцій у разі, якщо статутний капітал товариства представлений двома і більше типами акцій); 3) перелік документів, що має надати акціонер (представник акціонера) для його участі у загальних зборах; 4) проекти рішень з питань, включених до порядку денного загальних зборів, підготовлені наглядовою радою або у разі, якщо не запропоновано ухвалення жодного рішення, коментар органу управління товариства щодо кожного питання, включеного до порядку денного загальних зборів.

Проекти рішень з питань, включених до порядку денного загальних зборів, запропоновані акціонерами, які володіють більш як 5 відсотками акцій товариства, мають розміщуватися на власному веб-сайті товариства протягом двох робочих днів після їх отримання товариством.

Не пізніше 24 години останнього робочого дня, що передує дню проведення загальних зборів, товариство має розмістити на власному веб-сайті інформацію про загальну кількість акцій та голосуючих акцій станом на дату складання переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах (у тому числі загальну кількість окремо за кожним типом акцій у разі, якщо статутний капітал товариства представлений двома і більше типами акцій) (частина 4 даної статті).

Статтею 40 Закону України визначено, що порядок проведення загальних зборів акціонерного товариства встановлюється цим Законом, статутом товариства та рішенням загальних зборів.

Загальні збори акціонерного товариства не можуть розпочатися раніше, ніж зазначено у повідомленні про проведення загальних зборів.

Реєстрація акціонерів (їх представників) проводиться на підставі переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складеного в порядку, передбаченому законодавством про депозитарну систему України, із зазначенням кількості голосів кожного акціонера. Реєстрацію акціонерів (їх представників) проводить реєстраційна комісія, яка призначається наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають.

Реєстраційна комісія має право відмовити в реєстрації акціонеру (його представнику) лише у разі відсутності в акціонера (його представника) документів, які ідентифікують особу акціонера (його представника), а у разі участі представника акціонера - також документів, що підтверджують повноваження представника на участь у загальних зборах акціонерів товариства.

Перелік акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах, підписує голова реєстраційної комісії, який обирається простою більшістю голосів її членів до початку проведення реєстрації. Акціонер, який не зареєструвався, не має права брати участь у загальних зборах.

Повноваження реєстраційної комісії за договором можуть передаватися депозитарній установі. У такому разі головою реєстраційної комісії є представник депозитарної установи, яка надає акціонерному товариству додаткові послуги, зокрема щодо виконання функцій реєстраційної комісії.

Мотивоване рішення реєстраційної комісії про відмову в реєстрації акціонера чи його представника для участі у загальних зборах, підписане головою реєстраційної комісії, додається до протоколу загальних зборів та видається особі, якій відмовлено в реєстрації.

До закінчення строку, відведеного на реєстрацію учасників зборів, акціонер має право замінити свого представника, повідомивши про це реєстраційну комісію та виконавчий орган акціонерного товариства, або взяти участь у загальних зборах особисто.

У разі, якщо для участі в загальних зборах з'явилося декілька представників акціонера, реєструється той представник, довіреність якому видана пізніше.

У разі, якщо акція перебуває у спільній власності декількох осіб, повноваження щодо голосування на загальних зборах здійснюється за їх згодою одним із співвласників або їх загальним представником.

Акціонери (акціонер), які на дату складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах акціонерного товариства, сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій, а також Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку можуть призначати своїх представників для нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків. Про призначення таких представників товариство повідомляється письмово до початку реєстрації акціонерів.

Посадові особи акціонерного товариства зобов'язані забезпечити вільний доступ представників акціонерів (акціонера) та/або Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків.

Хід загальних зборів або розгляд окремого питання за рішенням ініціаторів загальних зборів чи самих зборів може фіксуватися технічними засобами, відповідні записи яких додаються до протоколу загальних зборів.

Відповідно до положень ст. 41 Закону України «Про акціонерні товариства» наявність кворуму загальних зборів визначається реєстраційною комісією на момент закінчення реєстрації акціонерів для участі у загальних зборах акціонерного товариства.

Загальні збори акціонерного товариства мають кворум за умови реєстрації для участі у них акціонерів, які сукупно є власниками більш як 50 відсотків голосуючих акцій.

Для вирішення питання, право голосу з якого надається відповідно до частини п'ятої статті 26 цього Закону власникам привілейованих акцій, або питання, при розгляді якого голоси власників привілейованих акцій товариства підраховуються окремо відповідно до абзацу другого частини четвертої статті 26 цього Закону, загальні збори вважаються такими, що мають кворум з таких питань, за умови реєстрації для участі у загальних зборах також акціонерів, які сукупно є власниками більш як 50 відсотків привілейованих акцій (кожного класу привілейованих акцій), що є голосуючими з цього питання.

Порядок прийняття рішень загальними зборами визначений у статті 42 вищезазначеного Закону. Так, одна голосуюча акція надає акціонеру один голос для вирішення кожного з питань, винесених на голосування на загальних зборах акціонерного товариства, крім проведення кумулятивного голосування.

Право голосу на загальних зборах акціонерного товариства мають акціонери - власники простих акцій товариства, а у випадках, передбачених статтею 26 цього Закону, - також акціонери - власники привілейованих акцій товариства, які володіють акціями на дату складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах.

Акціонер не може бути позбавлений права голосу, крім випадків, встановлених законом.

Рішення загальних зборів акціонерного товариства з питання, винесеного на голосування, приймається простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з цього питання акцій, крім випадків, встановлених цим Законом. Статутом приватного товариства може встановлюватися більша кількість голосів акціонерів, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного, крім питань: про дострокове припинення повноважень посадових осіб органів товариства; про звернення з позовом до посадових осіб органів товариства стосовно відшкодування збитків, завданих товариству; про звернення з позовом у разі недотримання вимог цього Закону при вчиненні значного правочину (частини 1-3 статті 42 даного Закону).

Рішення загальних зборів з питань, передбачених пунктами 2-7, 23 частини другої статті 33 цього Закону, приймається більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій. Статутом акціонерного товариства можуть передбачатися інші питання, рішення щодо яких приймаються більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій, крім питань, визначених абзацом другим частини третьої цієї статті (частина 5 цієї статті).

На загальних зборах голосування проводиться з усіх питань порядку денного, винесених на голосування (частина 9 статті 42).

Згідно з положеннями ст. 44 Закону України «Про акціонерні товариства» підрахунок голосів на загальних зборах, роз'яснення щодо порядку голосування, підрахунку голосів та інших питань, пов'язаних із забезпеченням проведення голосування на загальних зборах, надає лічильна комісія, яка обирається загальними зборами акціонерів (установчими зборами). Повноваження лічильної комісії за договором можуть передаватися депозитарній установі, яка надає акціонерному товариству додаткові послуги, зокрема щодо виконання функцій лічильної комісії.

До обрання лічильної комісії підрахунок голосів на загальних зборах, роз'яснення щодо порядку голосування, підрахунку голосів та з інших питань, пов'язаних із забезпеченням проведення голосування на загальних зборах, надає тимчасова лічильна комісія, яка формується наглядовою радою акціонерного товариства (в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають), якщо інше не встановлено статутом акціонерного товариства.

Наглядова рада акціонерного товариства (у разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонери, які цього вимагають) зобов'язана визначити першим питанням порядку денного загальних зборів акціонерного товариства питання про обрання лічильної комісії.

В акціонерному товаристві з кількістю акціонерів понад 100 осіб кількісний склад лічильної комісії не може бути меншим ніж три особи. До складу лічильної комісії не можуть включатися особи, які входять або є кандидатами до складу органів товариства.

Згідно з ч. 1 ст. 45 Закону за підсумками кожного голосування складається протокол, що підписується всіма членами лічильної комісії акціонерного товариства, які брали участь у підрахунку голосів.

Відповідно до ст. 46 Закону протокол загальних зборів акціонерного товариства складається протягом 10 днів з моменту закриття загальних зборів та підписується головуючим і секретарем загальних зборів.

До протоколу загальних зборів акціонерного товариства заносяться відомості про: 1) дату, час і місце проведення загальних зборів; 2) дату складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах; 3) загальну кількість осіб, включених до переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах; 4) загальну кількість голосів акціонерів - власників голосуючих акцій товариства, які зареєструвалися для участі у загальних зборах (якщо певні акції є голосуючими не з усіх питань порядку денного - зазначається кількість голосуючих акцій з кожного питання); 5) кворум загальних зборів (якщо певні акції є голосуючими не з усіх питань порядку денного - зазначається кворум загальних зборів з кожного питання); 6) головуючого та секретаря загальних зборів; 7) склад лічильної комісії; 8) порядок денний загальних зборів; 9) основні тези виступів; 10) порядок голосування на загальних зборах (відкрите, бюлетенями тощо); 11) підсумки голосування із зазначенням результатів голосування з кожного питання порядку денного загальних зборів та рішення, прийняті загальними зборами.

Протокол загальних зборів, підписаний головою та секретарем загальних зборів, підшивається, скріплюється підписом голови виконавчого органу товариства (у разі колегіального виконавчого органу) або одноособового виконавчого органу.

Порядок скликання та проведення позачергових загальних зборів визначений статтею 47 Закону України «Про акціонерні товариства», частиною 1 якої, зокрема, передбачено, що позачергові загальні збори акціонерного товариства скликаються наглядовою радою: 1) з власної ініціативи; 2) на вимогу виконавчого органу - в разі порушення провадження про визнання товариства банкрутом або необхідності вчинення значного правочину; 3) на вимогу ревізійної комісії (ревізора); 4) на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій товариства; 5) в інших випадках, встановлених законом або статутом товариства.

Згідно з ч. 2 зазначеної статті наглядова рада приймає рішення про скликання позачергових загальних зборів акціонерного товариства або про відмову в такому скликанні протягом 10 днів з моменту отримання вимоги про їх скликання.

Згідно з частиною даної статті якщо цього вимагають інтереси акціонерного товариства, наглядова рада при прийнятті рішення про скликання позачергових загальних зборів може встановити, що повідомлення про скликання позачергових загальних зборів здійснюватиметься не пізніше ніж за 15 днів до дати їх проведення в порядку, встановленому статтею 35 цього Закону. У такому разі наглядова рада затверджує порядок денний.

Відповідно до ч. 6 статті 47 Закону про акціонерні товариства разі неприйняття наглядовою радою рішення про скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків простих акцій товариства, протягом 10 днів з моменту отримання такої вимоги або прийняття рішення про відмову у такому скликанні позачергові загальні збори такого товариства можуть бути проведені акціонерами (акціонером), які подавали таку вимогу відповідно до Закону, протягом 90 днів з дати надсилання такими акціонерами (акціонером) товариству вимоги про їх скликання. Рішення наглядової ради про відмову у скликанні позачергових загальних зборів акціонерів може бути оскаржено акціонерами до суду.

Акціонери, які скликають позачергові загальні збори акціонерного товариства, не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення позачергових загальних зборів товариства розміщують повідомлення про проведення позачергових загальних зборів у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів або через особу, яка провадить діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників фондового ринку. Акціонери, які скликають позачергові загальні збори акціонерного товариства, додатково надсилають повідомлення про проведення позачергових загальних зборів та проект порядку денного фондовій біржі (біржам), на якій акції такого товариства допущені до торгів.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства» у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Позивачі наданим їм правом скористалися та оскаржили до суду рішення чергових та позачергових загальних зборів акціонерів, оформлені протоколами № 1 від 04.06.2018 та № 2 від 20.08.2018 з підстав, зазначених вище.

Щодо неналежного повідомлення позивачів про проведення загальних зборів акціонерів суд зазначає наступне.

Так, позивачі наголошують, що законного порядку скликання загальних зборів акціонерів зі сторони керівництва, дотримано не було. Зокрема, ніякого повідомлення про вищезазначені загальні збори акціонерів ні поштою, ні кур'єром, ні телефаксом не отримували.

Як вже зазначалось вище, частиною першою статті 35 Закону України «Про акціонерні товариства» встановлено, що кожному акціонеру надсилається письмове повідомлення про проведення загальних зборів АТ та їх порядок денний.

Наведена норма законодавства вказує на те, що обов'язковою умовою повідомлення про скликання загальних зборів юридичної особи є одночасна наявність у такому повідомленні інформації про час, місце проведення зборів та інформації про питання, що будуть винесені на розгляд зборів (порядок денний).

Відсутність у повідомленні про проведення загальних зборів будь-якої з названих складових, як і відсутність самого повідомлення, може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів.

Публікація у засобах масової інформації повідомлення про скликання загальних зборів не свідчить про те, що зареєстрований у реєстрі власників іменних цінних паперів акціонер був повідомлений про скликання загальних зборів, а відсутність або порушення строків публікації зазначеного повідомлення не може вважатися порушенням порядку повідомлення тих акціонерів, щодо яких судом встановлено факт його належного персонального повідомлення про скликання цих загальних зборів.

Зазначена правова позиція наведена у постанові Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 25.02.2016 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин».

Відповідно до Статуту ПрАТ інституту «Сумипроект» письмове повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства та їх порядок денний надсилається кожному акціонеру, зазначеному в переліку акціонерів, складеному в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України, на дату, визначену наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів, у разі якщо протягом строку встановленого законодавством наглядова рада не прийняла рішення про скликання позачергових загальних зборів акціонерного товариства, такі збори можуть бути скликані акціонерами, які цього вимагають. Рішення наглядової ради про відмову у скликанні позачергових загальних зборів акціонерів може бути оскаржено акціонерами до суду (пункт 6.11 Статуту).

Письмове повідомлення про проведення загальних зборів та їх порядок денний надсилається акціонерам персонально (з урахуванням частини другої цієї стані) особою, яка скликає загальні збори, у спосіб, передбачений статутом акціонерного товариства, у строк не пізніше ніж за 30 днів до дати їх проведення. Повідомлення розсилає особа, яка скликає загальні збори, або особа, яка веде облік прав власності на акції товариства у разі скликання загальних зборів акціонерами. Товариство не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів публікує в офіційному друкованому органі повідомлення про проведення загальних зборів (підпункт 6.11.2 пункту 6.11 Статуту).

Відповідачем у ході судового розгляду справи не було надано належних і допустимих доказів повідомлення кожного з позивачів про проведення загальних зборів акціонерів (як то реєстрів згрупованих відправлень, повідомлень про вручення поштових відправлень тощо), оскільки як вже зазначалось судом, публікація у засобах масової інформації повідомлення про скликання загальних зборів не свідчить про те, що зареєстрований у реєстрі власників іменних цінних паперів акціонер був повідомлений про скликання загальних зборів.

На підставі вищезазначеного суд доходить висновку, що позивачі не були належним чином повідомлені про скликання загальних зборів акціонерів відповідача.

Щодо тверджень позивачів стосовно відсутності кворуму для прийняття рішення щодо ліквідації Товариства, суд зазначає наступне.

Позивачі в обґрунтування вказаної позиції посилаються на те, що на сторінці 1 протоколі №1 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект» від 04.06.2018 зазначено, що станом на 12 год. 55 хв. для участі у зборах зареєструвалися 3 акціонери, які в сукупності володіють 5040 голосуючими акціями, що становить 94,86% загальної кількості голосуючих акцій приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект». В Переліку акціонерів, які зареєструвалися для участі у чергових загальних зборах Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» зазначено, що в даних загальних зборах приймав участь акціонер ОСОБА_6, який володіє 30,44% від загальної кількості голосів акціонерів, проте, на даних загальних зборах він присутній не був та не брав участі в голосуванні, що підтверджується відсутністю будь яких підписів та його прізвища та ініціалів та протоколі №1 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект» від 04.06.2018 та додатках до протоколу.

В протоколі №2 позачергових загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» від 20.08.2018 винесено на порядок денний питання щодо затвердження ліквідаційного балансу товариства, тому рішення даного питання з твердженням позивачів також повинно було прийматись більшістю у ? голосів від кількості голосів акціонерів, які беруть участь у зборах.

Згідно протоколу №2 позачергових загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» від 20.08.2018, було зареєстровано та приймало участь два акціонера ОСОБА_7 та ОСОБА_8, з сукупною кількістю акцій 64,42 % від загальної кількості голосуючих акціонерів, що є меншою за 3/4 (або 75% у відсотковому відношенні, якщо всі акції це 100%) голосів акціонерів, які беруть участь у зборах.

Відповідно до ст. 159 Цивільного кодексу України вищим органом акціонерного товариства є загальні збори акціонерів. У загальних зборах мають право брати участь усі його акціонери незалежно від кількості і виду акцій, що їм належать.

Акціонери (їхні представники), які беруть участь у загальних зборах, реєструються із зазначенням кількості голосів, що їх має кожний акціонер, який бере участь у зборах.

До виключної компетенції загальних зборів акціонерів належить: 1) внесення змін до статуту товариства, у тому числі зміна розміру його статутного капіталу; 2) утворення та ліквідація наглядової ради та інших органів товариства, обрання та відкликання членів наглядової ради; 3) затвердження річного звіту товариства; 4) рішення про ліквідацію товариства.

До виключної компетенції загальних зборів статутом товариства і законом може бути також віднесене вирішення інших питань.

Питання, віднесені законом до виключної компетенції загальних зборів акціонерів, не можуть бути передані ними для вирішення іншим органам товариства.

Порядок голосування на загальних зборах акціонерів встановлюється законом.

Акціонер має право призначити свого представника для участі у зборах. Представник може бути постійним чи призначеним на певний строк. Акціонер має право у будь-який момент замінити свого представника у вищому органі товариства, повідомивши про це виконавчий орган акціонерного товариства.

Рішення загальних зборів акціонерів приймаються більшістю не менш як у 3/4 голосів акціонерів, які беруть участь у зборах, щодо:

1) внесення змін до статуту товариства;

2) ліквідації товариства, крім випадків, встановлених законом;

3) питань, передбачених законом, що регулює питання створення, діяльності та припинення акціонерних товариств.

З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів акціонерів, які беруть участь у зборах.

Загальні збори акціонерів скликаються не рідше одного разу на рік.

Позачергові збори акціонерів скликаються у разі неплатоспроможності товариства, а також за наявності обставин, визначених у статуті товариства, та в будь-якому іншому випадку, якщо цього вимагають інтереси акціонерного товариства в цілому.

Порядок скликання і проведення загальних зборів, а також умови скликання і проведення позачергових зборів та повідомлення акціонерів встановлюються статутом товариства і законом.

Як зазначалось вище, частина 5 статті 42 Закону України «Про акціонерні товариства» визначає, що рішення загальних зборів з питань ліквідації Товариства приймається більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій.

З наявних у матеріалах справи доказів не вбачається, що акціонер ОСОБА_6 не приймав участі у загальних зборах акціонерів, навпаки наявні докази свідчать про те, що дана особа зареєструвалась у встановленому порядку для такої участі, про що зазначено і у переліку акціонерів, які зареєструвались для участі у чергових загальних зборах Товариства, і у протоколі № 1 загальних зборів акціонерів, і у протоколах лічильної комісії про підсумки голосування.

Таким чином, суд вважає помилковою позицію позивачів, що для прийняття рішення про ліквідацію акціонерного товариства був необхідний кворум (або 75% у відсотковому відношенні, якщо всі акції це 100%) голосів акціонерів, які беруть участь у зборах, оскільки акціонер ОСОБА_6 не брав участі у чергових загальних зборах акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект», що відбулися 04.06.2018.

Враховуючи, що вимогами Закону передбачений розмір необхідної частка голосів виходячи з розміру часток акцій, належних акціонерам, які зареєструвались для участі у загальних зборах акціонерів, а не від загальної кількості голосуючих акцій, суд вважає помилковою позицію позивачів щодо відсутності кворуму на позачергових загальних зборах акціонерів, які відбулись 20.08.2018.

Щодо обрання лічильної комісії для підбиття підсумків голосування за результатами розгляду питань порядку денного загальних зборів акціонерів ПрАТ інституту «Сумипроект» та обрання секретаря загальних зборів акціонерів, які відбулись 04.06.2018 та 20.08.2018, суд зазначає наступне.

Позивачі посилаються на те, що згідно протоколу № 1 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект» від 04.06.2018 обрано головою лічильної комісії ОСОБА_9, який не є акціонером та/або представником акціонера ПрАТ інститут «Сумипроект», оскільки він не зазначений у переліку акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект», а також його повноваження як представника акціонера не підтверджені у встановленому законодавством порядку нотаріально посвідченою довіреністю та зазначають, що згідно ч.1 ст.34 Закону України «Про акціонерні товариства» у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники.

Згідно протоколу № 2 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект» від 20.08.2018 обрано головою лічильної комісії ОСОБА_10, який не є акціонером та/або представником акціонера ПрАТ інститут «Сумипроект», оскільки він не міститься в переліку акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект», а також його повноваження, як представника акціонера не підтверджені у встановленому законодавством порядку нотаріально посвідченою довіреністю, що також на думку позивачів порушує вимоги ст. 34 Закону України «Про акціонерні товариства».

Також позивачі наголошують, що секретарем під час проведення чергових загальних зборів акціонерів, що відбулися 04.06.2018, та позачергових загальних зборів акціонерів, що відбулися 20.08.2018, було обрано ОСОБА_11, підпис якої міститься на зазначених вище протоколах, і яка не мала права брати участь у проведенні загальних зборів акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект», так як вона не є акціонером та/або представником акціонера ПрАТ інститут «Сумипроект», оскільки вона не міститься в переліку акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект», а також її повноваження, як представника акціонера не підтверджені у встановленому законодавством порядку нотаріально посвідченою довіреністю та вона не перебувала в трудових відносинах з ПрАТ інститут «Сумипроект» на час проведення чергових загальних зборів акціонерів, що відбулися 04.06.2018, та позачергових загальних зборів акціонерів, що відбулися 20.08.2018.

З матеріалів справи вбачається, що гр. ОСОБА_9 та гр.ОСОБА_10 як тимчасові лічильні комісії у складі однієї особи було призначено рішеннями наглядової ради Товариства, які були підтримані акціонерами на загальних зборах акціонерів (чергових та позачергових відповідно).

Крім того, суд зазначає, що Закону України «Про акціонерні товариства» та Цивільний кодекс України не містить застережень щодо обов'язкового обрання секретарем загальних зборів акціонерів акціонерних товариств або членів лічильної комісії лише акціонерів таких товариств.

На підставі наведеного суд доходить висновку, що під час скликання чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ інститут «Сумипроект» 04.06.2018 та позачергових загальних зборів ПрАТ інститут «Сумипроект» 20.08.2018 відповідачем були порушені лише права позивачів на їх належне повідомлення про дату та місце проведення загальних зборів акціонерів та право на належну підготовку до таких зборів та участь у них.

Відповідно до статті 167 Господарського кодексу України правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав. Відтак зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг взяти участь у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні. При цьому необхідним є врахування обставин вжиття особою, яка скликає загальні збори учасників Товариства всіх розумних заходів для повідомлення учасників про проведення цих зборів.

Позивачам не може бути відмовлено у задоволенні вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів тільки з мотивів недостатності їх голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами учасників (акціонерів, членів) рішень, оскільки вплив учасника (акціонера, члена) на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням.

Зазначена правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 27.03.2018 у справі № 904/6983/17.

Відтак, суд відхиляє доводи відповідача стосовно відсутності у позивачів необхідної кількості голосуючих акцій, яка навіть у разі їх участі у загальних зборах акціонерів позбавила б їх можливості змінити хід голосувань, оскільки участь акціонера у загальних зборах не обмежується лише голосуванням, а може мати інший вираз (наприклад, надання фахових порад щодо напрямків розвитку Товариства, сприяння у пошуку інвесторів, виявлення можливості зміни роду та виду діяльності з метою перепрофілювання діяльності Товариства тощо).

З урахуванням встановлених обставин та на підставі досліджених доказів суд дійшов висновку про задоволення позову шляхом визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект», оформлених Протоколом № 1 чергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» від 04.06.2018 та рішень позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект», оформлених Протоколом № 2 позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» від 20.08.2018 як таких, що прийняті з порушенням порядку скликання та проведення загальних зборів акціонерів.

Відповідно до ст. ст. 123, 129 ГПК України позивачам за рахунок відповідача підлягають відшкодуванню витрати по сплаті судового збору.

Керуючись ст.ст. 123, 129, 231-233, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсними рішення загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект», оформлене Протоколом № 1 чергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» від 04.06.2018.

3. Визнати недійсними рішення позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект», оформлене Протоколом № 2 позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» від 20.08.2018.

4. Стягнути з Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» (40030, м. Суми, вул. Кірова, 25; ) на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_4; ІПН НОМЕР_1; дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1) 1174,67 грн. витрат по сплаті судового збору.

5. Стягнути з Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» (40030, м. Суми, вул. Кірова, 25; ) на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_5; ІПН НОМЕР_2; дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_2) 1174,67 грн. витрат по сплаті судового збору.

6. Стягнути з Приватного акціонерного товариства інститут «Сумипроект» (40030, м. Суми, вул. Кірова, 25; ) на користь ОСОБА_3 (АДРЕСА_6; ІПН НОМЕР_3; дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_3) 1174,67 грн. витрат по сплаті судового збору.

7. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст. 256 ГПК України). Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст. 257 ГПК України). Відповідно до п. 17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення складено 18.03.2019.

СуддяВ.Л. Котельницька