ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.03.2019м. ДніпроСправа № 904/957/19

Суддя Воронько В.Д. , розглянувши матеріали

за позовом Фізичної особи-підприємця Соболєва Анатолія Миколайовича, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання незаконним та скасування рішення Криворізької міської ради № 3121 від 24.10.2018

ВСТАНОВИВ:

Суть спору: 12.03.2019 Фізична особа-підприємець Соболєв Анатолій Миколайович (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Криворізької міської ради (далі - відповідач), у якій заявив вимогу про визнання незаконним та скасування рішення Криворізької міської ради № 3121 від 24.10.2018 "Про відмову фізичній особі-підприємцю Соболєву А.М. у наданні згоди на подальше користування частиною земельної ділянки, на яку поширюється право сервітуту, під тимчасовою спорудою для здійснення підприємницької діяльності".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відмова позивачу в наданні згоди на подальше користування частиною земельної ділянки площею 0,0030 га на вул. Співдружності, 87 у Саксаганському районі м. Кривого Рогу (кадастровий номер :06:052:0072) є необґрунтованою та безпідставною, оскільки всі умови договору сервітуту та зобов'язання передбачені договором позивач виконував належним чином, використовував земельну ділянку за призначенням, сплачував вчасно та у повному обсязі за користування, не порушував меж земельної ділянки, а тому має право на продовження дії договору.

Розглянувши позовні матеріали, суд встановив, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно вимог ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, п. 2 ч. 1 якої передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 вказаної статті Закону передбачено, що ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: із позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; із позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01.01.2019 набрав чинності Закон України "Про державний бюджет України на 2019 рік", ст. 7 якого встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921,00 грн.

З огляду на прохальну частину позовної заяви, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру, за подання до суду якої судовий збір має складати 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1921,00 грн.

Як свідчать позовні матеріали, позивачем у якості доказу сплати судового збору подано до суду квитанцію № 0.0..1 від 27.11.2019 на суму 1762,00 грн, з чого слідує про неповну оплату судового збору, що є порушенням правил, встановлених Господарським процесуальним кодексом України для подання документів, які додаються до позовної заяви.

Отже, враховуючи викладене, недоплата судового збору складає 159,00 грн, а відтак суд дійшов висновку про невідповідність позовної заяви вимогам п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на що суд залишає позов без руху в порядку та на підставах, передбачених ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Виявлений недолік може бути усунено позивачем шляхом подання до суду відповідної заяви з доказом сплати судового збору у сумі 159,00 грн, за умови його зарахуванням до Державного бюджету України, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

До того ж, слід зауважити, що положеннями ч.ч. 3 та 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Таким чином, враховуючи норми вищецитованого законодавства, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Окрім того, слід також зазначити, що позивач у вступній частині позовної заяви визначив громадянку ОСОБА_2 та Департамент регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача та відповідача, хоча клопотання про їх залучення не заявив.

Питання про допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду під час прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі. Саме лише зазначення в позовній заяві та/або у вступній частині судового рішення певного підприємства чи організації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з'ясовувати, чи буде у зв'язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов'язки, або змінено її наявні права та/або обов'язки, або позбавлено певних прав та/або обов'язків у майбутньому.

Тож у такому разі позивач має подати належним чином обґрунтоване клопотання про залучення третіх осіб, із зазначенням наявності у них юридичного інтересу та вказати, яким саме чином рішення у цій справі вплине на їх права та обов'язки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 164, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву б/н від 07.03.2019 Фізичної особи-підприємця Соболєва Анатолія Миколайовича до Криворізької міської ради про визнання незаконним та скасування рішення Криворізької міської ради № 3121 від 24.10.2018 без руху.

2. Надати Фізичній особі-підприємцю Соболєву Анатолію Миколайовичу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 15.03.2019.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 та ст. 255 Господарського процесуального кодексу України оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя В.Д. Воронько