УХВАЛА

м. Київ

13.03.2019Справа № 15/81

Господарський суд міста Києва у складі судді ДЖАРТИ В. В., розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А. В. від розгляду справи № 15/81

За заявою Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 в інтересах держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та Державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс"

про визнання недійсними результатів публічних відкритих торгів (аукціону), оформлених протоколом №1 від 21.10.2016, визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна від 21.10.2016 року та зобов'язання повернути майно

поданої в межах справи № 15/81

За заявою Українського акціонерного промислово-інвестиційного банку

до Державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод"

за участю Прокуратури м. Києва

про визнання банкрутом

Без виклику (повідомлення) представників учасників справи,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа №15/81 за заявою Українського акціонерного промислово-інвестиційного банку про банкрутство Державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод".

До Господарського суду міста Києва надійшла заява Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 в інтересах держави в особі 1) Міністерства економічного розвитку і торгівлі України; 2) Державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про визнання недійсними результатів публічних відкритих торгів (аукціону), оформлених протоколом №1 від 21.10.2016, визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна від 21.10.2016 року та зобов'язання повернути майно

Обґрунтовуючи заявлений позов, Заявник посилається на проведення вказаного вище аукціону з порушенням вимог чинного законодавства України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.01.2019 заяву Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 в інтересах держави в особі 1) Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про визнання результатів аукціонів недійсними залишено без руху, заявнику встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Зазначена ухвала вручена заявнику 01.02.2019, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення №02 6.

05.02.2019 через канцелярію суду від представника заявника надійшов лист, яким останній усунув недоліки заяви у строк встановлений ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.01.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 заяву Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 в інтересах держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та Державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод" до Товариства з обмеженою відповідальністю "СТІНКОМ ПЛЮС" про недійсними результатів публічних відкритих торгів (аукціону) недійсними, оформлених протоколом №4 від 21.10.2016, визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна від 21.10.2016 та зобов'язання повернути майно поданої в межах справи №15/81 прийнято та призначено підготовче на 11.03.2019. Витребувано від Державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод" та Міжнародної універсальної товарно-сировинної біржі "Епсілон" належним чином завірену копію договору про проведення аукціону з продажу майна - нежитлових приміщень в літері "31-а" (групи приміщень №1,2,3,4) загальною площею 898,4 кв.м., що розташовані за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, 9, укладеного між ДП "ВО "Київський радіозавод" в особі ліквідатора Агафонова О.Ю. та Міжнародною універсальною товарно-сировинною біржею "Епсілон".

21.02.2019 до Господарського суду міста Києва надійшли пояснення Міністерства економічного розвитку України, згідно яких, просить суд задовольнити позовну заяву у повному обсязі.

11.03.2019 до Господарського суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просить суд відмовити у задоволенні заявлених вимог.

11.03.2019 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" надійшло клопотання про відвід судді Яковенко Анни Валеріївни.

Подана заява мотивована тим, що суддя Яковенко А. В. при постановленні ухвали від 15.02.2019 про призначення справи до розгляду на 11.03.2019, на думку заявника, позбавляє можливості належного повідомлення про місце, час та дату розгляду справи, а також надання необхідних доказів для підтвердження позиції відповідача, оскільки суддя призначає справу з мінімальним інтервалом після відкриття провадження у справі. Крім того, заявник зазначає, що вказані дії судді Яковенко А.В. свідчать про намір позбавити відповідача права реалізувати свої процесуальні права щодо захисту своїх інтересів у суді, з метою отримання сприятливих умов для можливості вільного перекручування фактів і обставин у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2019 вирішено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи № 15/81 передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

За наслідками автоматизованого розподілу матеріалів справи № 15/81, клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи № 15/81 передано на розгляд судді Джарти В. В.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А. В. від розгляду справи № 15/81, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до приписів статті 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

За приписами частини 2 статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Порядок визначення складу господарського суду здійснюється за допомогою автоматизованої системи документообігу суду відповідно до положень статті 32 ГПК України (з урахуванням пункту 17.4 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України).

За приписами частини 2 та 3 статті 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Обґрунтовуючи клопотання про відвід судді Яковенко А. В., заявник зазначає, що обставинами, які викликають сумнів у неупередженості та об'єктивності судді та свідчать про його заінтересованість у розгляді справи, є процесуальні дії, вчинені судом, а саме призначення справи з мінімальними інтервалами часу після відкриття провадження, що позбавляє можливості повідомлення Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про час, місце та дату розгляду справи.

Положеннями статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно зі статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи № 15/81, суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 181 Господарського процесуального кодексу України, дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дні відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, позовну заяву Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 в інтересах держави в особі 1) Міністерства економічного розвитку і торгівлі України; 2) Державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про визнання недійсними результатів публічних відкритих торгів (аукціону), оформлених протоколом №1 від 21.10.2016, визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна від 21.10.2016 року та зобов'язання повернути майно та зобов'язання повернути майно прийнято до розгляду в межах справи № 15/81 ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 та призначено підготовче судове засідання на 11.03.2019, тобто на останній тиждень 30-тиденного строку, передбаченого частиною 2 статті 181 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, нормами чинного Господарського процесуального кодексу України не передбачено можливості продовження строку, протягом якого може бути розпочате підготовче судове засідання.

За таких обставин, суддею Яковенко А. В. було дату підготовчого судового засіданні було визначено з врахуванням часу поштового перебігу по місту Києву (беручи до уваги місцезнаходження Господарського суду міста Києва та учасників процесу, в тому числі Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс") з метою своєчасного та належного повідомлення учасників процесу про дату, час та місце розгляду справи, а також надано достатньо часу учасникам справи та підготовку правової позиції та подання доказів у справі.

Крім того, слід зазначити, що 04.03.2019 Товариством з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" було подано зустрічну позовну заяву, а тому підстав вважати, що відповідач був не обізнаний про дату та час судового засідання, у суду відсутні.

Частиною 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Приписами статті 2 ГПК України закріплено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 13 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз'яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків.

Також суд критично оцінює доводи заявника про те, що суддя Яковенко А. В. має намір позбавити Товариство з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" права реалізувати свої процесуальні права щодо захисту своїх інтересів у суді, з метою отримання сприятливих умов для можливості вільного перекручування фактів і обставин справи, оскільки зазначені твердження є лише помилковим суб'єктивним припущенням заявника, що суперечать вкладеним вище обставинам та матеріалам справи.

Відповідно до приписів статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Отже, вирішення питання щодо зловживання процесуальними правами учасниками процесу, належить до виключної компетенції суду.

Водночас, відповідно до положень частини 4 статті 161 ГПК України подання заяв по суті справи, у тому числі відзиву на позов, є правом учасників справи, а отже у суду відсутні підстави для зобов'язання відповідача до вчинення відповідних процесуальних дій.

Таким чином, судом не було встановлено наявності дій визначених частиною 2 статті 43 ГПК України, відтак у суду відсутні будь - які процесуальні підстави для визнання в діях відповідача зловживання процесуальними правами. При цьому суд вважає за необхідне зауважити, що процесуальний закон не містить приписів щодо зобов'язання судом відповідача подати відзив та інші процесуальні документи.

Відповідно до частини 1 статті 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Згідно Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006, забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов'язків.

Кожен суддя об'єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов'язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За приписами статті 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Беручи до уваги викладене вище, суд дійшов висновку про те, що доводи заявника щодо наявності підстав для відводу судді Яковенко А. В. від розгляду справи № 15/81 не підтверджуються матеріалами справи та зводяться до незгоди з процесуальними діями судді, а тому не можуть бути покладені в основу доводів про наявність обставин, з якими законодавець пов'язує необхідність відводу судді Яковенко А. В. від розгляду справи № 15/81.

Згідно із частиною 8 статті 39 ГПК України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи № 15/81.

Керуючись статтями 35-36, 38-39, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи № 15/81 - відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили 13.03.2019 та оскарженню не підлягає.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ