УХВАЛА

м. Київ

18.03.2019Справа № 910/3283/18

За заявою Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт"

Про відвід судді

У справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" (м. Київ)

до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" (м. Київ)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Публічне акціонерне товариство "Київенерго" (м. Київ)

про стягнення 623.737,82 грн.

Суддя Ващенко Т.М.

Представники учасників судового процесу: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляді Господарського суду міста Києва перебуває справа за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про стягнення суми заборгованості в розмірі 623.737,82 грн., з урахуванням штрафних та фінансових санкцій, посилаючись на неналежне виконання відповідачем зобов'язань за Договором № 8319/4-14 на послуги водопостачання та водовідведення від 25.07.2000.

12.03.2019. до суду від відповідача надійшла заява про відвід судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.03.19. у справі № 910/3283/18 заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи № 910/3283/18 передано для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями, проведеного 15.03.19., матеріали заяви про відвід судді, поданої в межах справи № 910/3283/18, передано на розгляд судді Ващенко Т.М.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

За приписами ч. ч. 7, 8, 11 ст. 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Розглянувши матеріали вищевказаної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Заява про відвід судді обґрунтована наступним:

- упередженістю, необ'єктивністю судді Морозова С.М. при розгляді цієї справи та здійснення розгляду виключно в інтересах позивача;

- порушенням суддею Морозовим С.М. закріпленого нормами Конституції України та Господарського процесуального кодексу України права відповідача на повний всебічний, справедливий, об'єктивний, неупереджений розгляд справи з забезпеченням верховенства права;

- свідомим та безпідставним затягуванням суддею Морозовим С.М. розгляду цієї справи, невиконанням судом завдання підготовчого провадження у відповідності ст. 177 ГПК України;

- судом не з'ясовано та не взято до уваги доводи, міркування відповідача, наведені у відзиві на позовну заяву, в запереченнях відповідача на відзив, поданих останнім клопотаннях, заявах, зокрема, про підробку документів, наданих позивачем з метою введення суду в оману;

- суддя Морозов С.М. в неправосудний спосіб, роблячи некоректні в неетичній формі зауваження відповідачу, перебиваючи його та не надаючи змоги довести обставини та доводи по справі, відмовив відповідачу у розгляді заяв та клопотання відповідача, що є порушенням процесуального права, а саме

1) заяви від 01.10.2018 року про виявлені відповідачем факти підробки документів, наданих позивачем;

2) заяви від 21.11.2018 року про неповне з'ясування судом обставин під час підготовчого провадження;

3) клопотання від 28.02.2019 року про призначення експертизи.

За наведених вище обставин, відповідач на підставі п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України заявив про недовіру судді Морозову С.М. та відвід від розгляду цієї справи, який просить суд задовольнити і передати справу на розгляд іншому судді.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

З матеріалів справи вбачається, що суд при розгляді цієї справи, керуючись завданням господарського судочинства, забезпечуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність господарського судочинства створював усім учасникам судового процесу, в тому числі й відповідачу необхідні умови для реалізації ними своїх процесуальних прав, адже відповідачем на підтвердження своєї правової позиції щодо заявлених до нього вимог подано відзив на позовну заяву, на подану позивачем відповідь на відзив - відповідні заперечення, відповідач неодноразово реалізовував своє процесуальне право на подання до суду відповідних заяв, клопотань, тощо, які судом долучені до матеріалів справи.

Відповідачем у заяві про відвід судді Морозова С.М. не наведено в чому саме полягає неупередженість та необ'єктивність суду при розгляді цієї справи, як і не наведено мотивованих підстав здійснення розгляду справи виключно в інтересах позивача.

Обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об'єктивності судді Морозова С.М. від розгляду справи, судом не встановлено.

Зі змісту заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи № 910/3283/18 вбачається, що фактично заявник висловлює свою незгоду з процесуальними рішеннями судді під час розгляду справи.

При цьому оцінка належності, допустимості, достовірності та достатності поданих учасниками справи доказів буде вирішуватись судом при розгляді справи по суті на стадії дослідження доказів, а доказів звернення відповідача до компетентних органів для встановлення факту підробки (фальсифікації) наданих позивачем доказів заявником наразі не подано.

Стосовно посилань відповідача на свідоме та безпідставне затягування суддею Морозовим С.М. розгляду цієї справи, невиконання судом завдання підготовчого провадження у відповідності ст. 177 ГПК України, суд звертає увагу заявника на те, що суд має право, враховуючи: поведінку сторін, подання ними заяв, скарг, заявлення відводів складу суду, характер спірних правовідносин та предмет доказування, значення спору для учасників справи, керуватися як нормами міжнародного законодавства та прецедентними рішеннями Європейського суду з прав людини, так і положеннями процесуального кодексу.

Так, згідно пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Посилання відповідача на те, що суддя Морозов С.М. в неправосудний спосіб, роблячи некоректні в неетичній формі зауваження відповідачу, перебиваючи його та не надаючи змоги довести обставини та доводи по справі, відмовив відповідачу у розгляді заяв та клопотання відповідача, що є порушенням процесуального права, не підтверджується жодними належними та допустимими доказами, а суд повторно наголошує, що заявник фактично висловлює свою незгоду з процесуальними рішеннями судді під час розгляду справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

При цьому в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява № 33949/02) від 9 листопада 2006 року наголошено: стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

За вказаних підстав заява Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи № 910/3283/18 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи № 910/3283/18.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 18.03.19. та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (в порядку ч. 3 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України).

Суддя Т.М. Ващенко