УХВАЛА

18 березня 2019 року

м. Київ

Справа № 910/506/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Пількова К. М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві

на рішення Господарського суду міста Києва від 24.04.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега Ленд"

до Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві, Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві

про відшкодування завданої майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

04.03.2019 Державна податкова інспекція у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві звернулася з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 24.04.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 у справі № 910/506/18.

Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України (далі – ГПК України) визначено форму і зміст касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об’єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову у справі № 910/506/18 є вимога про стягнення 3 291 364,90 грн майнової шкоди, завданої в результаті протиправних дій слідчих СВ ФР ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду; касаційних скарг у справі про банкрутство розмір ставки судового збору складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 24.04.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 у справі № 910/506/18 Державна податкова інспекція у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві мала сплатити судовий збір у сумі 98 740,94 грн.

Доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі скаржник не надав.

У касаційній скарзі Державна податкова інспекція у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на проведення структурної реорганізації Державної фіскальної служби в рамках комплексної реформи Державної фіскальної служби, у зв'язку з чим значною мірою зменшено фінансування державних податкових інспекцій. В результаті наведеного скаржник зазначає, що не має коштів для сплати судового збору за звернення з касаційною скаргою, що, на думку скаржника, є достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача – фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Таким чином, враховуючи, що передбачені статтею 8 Закону України "Про судовий збір" умови відсутні, клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, скаржнику необхідно надати суду докази, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі у сумі 98 740,94 грн.

Верховний Суд звертає увагу скаржника, що листом Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві № 05-12/1731-6167 від 18.06.2018 повідомлено реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

- Отримувач коштів: УК у Печерському р-ні/Печерс. р-н/22030102;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Рахунок отримувача: 6007;

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

- Символ звітності банку: 207.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

У касаційній скарзі Державна податкова інспекція у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві не погоджується з рішеннями суду першої та апеляційної інстанції, вважає їх необґрунтованими, ухваленими з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права України, а також такими, що підлягають скасуванню, посилаючись на частини 2, 6 статті 100 Кримінального процесуального кодексу України, Постанову Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104 "Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України", якою затверджено "Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, зниження, здійснення витрат пов'язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження". Між тим, у цій касаційній скарзі не зазначено неправильного застосування яких конкретно норм матеріального права чи порушення норм процесуального права припустилися, на думку скаржника, суди першої та апеляційної інстанцій, приймаючи оскаржувані рішення, у чому саме полягало неправильне застосування норм права і яким чином це вплинуло на прийняття зазначених судових актів.

Таким чином, скаржнику необхідно обґрунтувати в чому, на його думку, полягало неправильне застосування конкретних норм матеріального права чи порушення норм процесуального права судами, що призвело до прийняття незаконних судових рішень у справі №910/506/18.

Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України.

Керуючись статтями 234, 235, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1.          У задоволенні клопотання Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2.          Касаційну скаргу Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві на рішення Господарського суду міста Києва від 24.04.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.02.2019 у справі № 910/506/18 залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків до 02.04.2019.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                               К. М. Пільков