ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

13.03.2019 м. ДніпроСправа № 904/17/19

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО"

до Публічного акціонерного товариства "АрселорМітта Кривий Ріг

про визнання договорів частково недійсними

Суддя Манько Г.В.

Представники:

Без участі представників сторін

С У Т Ь С П О Р У:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", в якому просить: визнати недійсним підпункт б) пункту 17.3 стаття 17 "Матеріальна відповідальність та звільнення від неї" договору №1125 від 19.04.2017; визнати недійсним підпункт 14.6 пункту 14 "Відповідальність сторін та відшкодування збитків договору №1955 від 19.07.2017".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні пункти договорів суперечать вимогам чинного законодавства, оскільки передбачають одночасне застосування штрафних санкцій за одне й те сам правопорушенням.

Розпорядженням керівника апарату від 13.03.19р. №240 у справі №904/17/19 призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви про відвід судді Євстигнеєвої Н.М.. по справі № 904/17/19 передано на розгляд судді Манько Г.В.

Встановлено, що 11.03.2019 представником відповідача, адвокатом ОСОБА_1, подано заяву про недовіру складу суду (відвід судді), в якій просить відвести суддю Господарського суду Дніпропетровської області Євстигнеєву Надію Михайлівну від розгляду справи №904/17/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО" до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" про визнання договорів частково недійсними.

Заява про відвід судді мотивована тим, що під час підготовчого засідання 05.03.2019, за твердженнями відповідача, мали місце події, які можуть свідчити про наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді. Відповідач зазначає, що повне з'ясування і документальне підтвердження цих обставин стало відомо відповідачеві за результатами ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи 07.03.2019.

Під час розгляду 05.03.2019 відповідачем заявлено усне клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202 ГПК України у зв'язку з неявкою позивача.

Відповідач вбачає порушення судом порядку розгляду цього клопотання і порушення таємниці нарадчої кімнати, оскільки перед виходом до нарадчої кімнати суддя вказала на власний особливий порядок розгляду клопотання про залишення заяви без розгляду, який не визначений законом. У заяві про відвід відповідач вказує, що суддя Євстигнеєва Н.М. підтвердила порушення таємниці нарадчої кімнати. Відповідач допускає, що під час прийняття рішення сторонні особи могли вплинути на суд для винесення потрібного рішення, що вказує на те, що суддя може бути зацікавлена у результаті розгляду справи. Відповідач зауважує про факт незрозумілого розподілу в Господарському суді Дніпропетровської області значної кількості судових справ, де позивачем виступає вказана юридична особа. Так, у справах №№ 904/17/19, 904/2411/18, 904/2217/18, 904/2215/18 було визначено склад суду - суддя Євстигнеєва Н.М., хоча навіть за приблизними оцінками ймовірність розподілу такої кількості позовних заяв ТОВ "ТС АІК-ЕКО" до ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" поданих протягом 2018-2019 років саме на суддю Євстигнеєву Н.М. є вкрай низькою зважаючи на кількість суддів Господарського суду Дніпропетровської області. У відповідача наявні сумніви у неупередженості та незацікавленості суду у результаті розгляду справи, що є підставою для відводу судді.

Згідно з ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Розглянувши заяву позивача про відвід, суд вважає її необґрунтованою.

Відповідно до ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Обставинами, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді відповідач зазначає те, що під час судового засідання 05.03.2019 суд, повідомивши що усне клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з неявкою представника позивача, буде розглянуто в наступному судовому засіданні, після з'ясування причин неявки представника позивача, вийшов до нарадчої кімнати. Однак, після виходу з нарадчої кімнати, судом повідомлено, що після перерви, суд побачив, що прибув представник позивача та продовжив судове засідання. Вказані обставини відповідач розцінює як порушення таємниці нарадчої кімнати. Також відповідач зауважує про незрозумілий розподіл в Господарському суді Дніпропетровської області значної кількості судових справ, де позивачем є ТОВ "ТС АІК-ЕКО".

Так, таємниця нарадчої кімнати визначена у ст. 220 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої під час ухвалення судового рішення ніхто не має права перебувати в нарадчій кімнаті, крім складу суду, який розглядає справу. Під час перебування в нарадчій кімнаті суддя не має права розглядати інші судові справи. Судді не мають права розголошувати хід обговорення та ухвалення рішення у нарадчій кімнаті.

Під час перебування у нарадчій кімнаті ніхто, крім судді, не перебував в нарадчій кімнаті; суддею не розглядалися інші судові справи; а також не розголошувався хід обговорення та ухвалення рішення у нарадчій кімнаті. Під час запрошення сторін у зал судового засідання, після виходу з нарадчої кімнати, суд побачив, що прибув представник позивача, при цьому повідомивши про відомий йому час судового засідання на 14:30, а не 14:10, як було розпочате підготовче судове засідання 05.03.2019, у зв'язку з чим, судом прийнято рішення продовжити підготовче засідання вже за участю представника позивача. Судом не було порушено таємниці нарадчої кімнати.

Розподіл судових справ між суддями здійснюється за допомогою автоматизованого розподілу, відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, та суд жодним чином не може вплинути на розподіл цих справ.

Представник відповідача, заявляючи відвід судді не подає належних доказів порушення судом таємниці нарадчої кімнати, визначеної у ст. 220 ГПК України, а також не надає доказів порушення автоматизованого розподілу справ. Мотиви заявленого відводу є безпідставними, оскільки непідтверджені належними доказами та ґрунтуються на припущеннях.

Згідно приписів ст. 39 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника відповідача, адвоката ОСОБА_1 про недовіру складу суду (відвід судді) ОСОБА_2 відмовити.

Ухвала набирає законної сили у відповідності до приписів ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачений ст. ст. 254 - 258 Господарського процесуального кодексу України .

Суддя ОСОБА_3