ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" лютого 2019 р. м. Київ Справа № 911/2597/18

Господарський суд Київської області в складі:

головуючого судді Христенко О.О.

за участю секретаря Гарбуз Л.В.

розглянувши справу № 911/2597/18

за позовом Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця», с. Софіївська Борщагівка

до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»,

м. Вишневе

про визнання недійсним та скасування рішення комісії

Представники:

від позивача: не зявився;

від відповідача: ОСОБА_1, адвокат, довіреність № 354 від 07.12.2018;

вільний слухач: ОСОБА_2

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» (надалі-позивач) звернулось до господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (надалі-відповідач) про визнання недійсним та скасування рішення комісії.

В обґрунтування заявлених вимог, позивач посилається на необґрунтованість та безпідставність прийнятого відповідачем рішення комісії, оформленого протоколом № 138 від 14.11.2018 з розгляду Акту про порушення № К 036721 від 17.04.2018.

Ухвалою господарського суду від 28.11.2018 позовну заяву Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» залишено без руху, запропоновано заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою господарського суду Київської області від 11.12.2018 відкрито провадження у справі № 911/2597/18, розгляд справи в порядку загального позовного провадження призначений у підготовчому засіданні на 09.01.2019.

28.12.2018 через канцелярію суду від ПАТ «Київобленерго» надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 35289/18 від 28.12.2018), в якому останній заперечує проти позову та просить суд відмовити в його задоволенні. Так, заперечуючи проти позову, відповідач вказує на правомірне та обґрунтоване винесене відповідачем рішення комісії, оформлене протоколом № 138 від 14.11.2018, яким визначене, що порушення в роботі засобу вимірювання сталося саме з вини позивача, що поміж іншого, доведено й експертом Незалежного інституту судових експертиз у висновку від 11.09.2018 за № 9164.

Ухвалою суду від 09.01.2019 підготовче засідання у справі № 911/2597/18 відкладено на 28.01.2019.

22.07.2019 через канцелярію суду від позивача надійшла відповідь № 43/1.01-14 від 21.01.2019 на відзив відповідача, в якій позивач вказує на підписання з боку позивача ОСОБА_3 про порушення № К 036721 від 17.04.2018, особою, яка не мала повноважень на здійснення таких дій, що є порушенням норм ПКЕЕ. Заразом позивач стверджує, що здійснюючи експертні дослідження, судовий експерт у вступній частині свого висновку вийшов за межі своїх повноважень доповнивши поставлені питання та встановлюючи можливість доступу до внутрішніх елементів лічильника. Позивач вважає висновки протоколу № 138 від 14.11.2018 засідання комісії з розгляду акту Акту про порушення № К 036721 від 17.04.2018 безпідставними та необґрунтованими, а донарахування в сумі 59 392,23 грн. за не обліковану електроенергію в обсязі 24 012 кВт неправомірними.

22.01.2019 через канцелярію суду від позивача також надійшла заява № 46/1.01-14 від 22.01.2019, в якій останній підтримує позовні вимоги в повному обсязі та просить суд здійснювати розгляд справи без участі його повноважного представника.

Ухвалою суду від 28.01.2019 підготовче засідання у справі № 911/2597/18 відкладено на 11.02.2019.

06.02.2019 через канцелярію суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву (вх. № 2526/19 від 06.02.2019), в яких відповідач вказує на те, що пошкодження розрахункового засобу обліку достатні та явні навіть без експертних досліджень, оскільки й під час огляду обладнання комісією відповідача було виявлено вибивання стійок кріплення прозорої кришки лічильника (разом із гвинтами та навішеними пломбами), а потім повторно фіксація стійок та закріплення їх у цокольній частині за допомогою речовини, за зовнішнім виглядом та властивостями схожої на клей. Отже, відповідач стверджує, що внаслідок вибивання стійок було отримано вільний доступ до облікового механізму лічильника.

Ухвалою суду від 11.02.2019 закрито підготовче провадження у справі № 911/2597/18, справу призначено до розгляду по суті на 27.02.2019.

20.02.2019 через канцелярію суду від позивача надійшла відповідь на відзив № 132/1.01-14 від 14.02.2019, в якій останній стверджує про те, що відповідач не має беззаперечних доказів наявності факту втручання позивачем в роботу приладу обліку з метою зміни показів, тому відсутні підстави для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ та відповідно відсутні підстави для нарахування спірних оперативно-господарських санкцій, які застосовані за рішенням комісії відповідача.

В судове засідання 27.02.2019 представник позивача не зявився, проте надав заяву № 133/1.01-14 від 14.02.2019, в якій останній підтримує позовні вимоги та просить суд здійснювати розгляд справи за відсутності його повноважного представника; представник відповідача в судовому засіданні 27.02.2019 заперечував проти позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та запереченнях на відповідь.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши учасників процесу, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд Київської області -

ВСТАНОВИВ:

26.08.2001 між Державним підприємством агрокомбінат «Пуща-Водиця», структурний підрозділ радгосп «Музичанський» (споживач, позивач) та ДАЕК «Київобленерго» (електропостачальник, відповідач) укладений Договір на користування електричною енергією № 58.

З наявного в матеріалах справи Статуту ПрАТ «Київобленерго», затвердженого загальними зборами акціонерів ПАТ «Київобленерго», протокол від 30.05.2017, Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» створене шляхом перенайменування Державної акціонерної енергопостачальної компанії «Київоблерго».

Відповідно до умов п. 1 договору електропостачальник зобовязується постачати електричну енергію у відповідності з умовами договору, а споживач своєчасно проводити оплату за електричну енергію.

Умовами п. 4 договору визначено, що споживач зобовязаний забезпечувати безперешкодний доступ у будь-який час доби працівників електропостачальника до систем та приладів обліку і приладів контролю потужності та якості електроенергії, а також для контролю встановлених режимів споживання електроенергії спільно з представником споживача.

Межа відповідальності за стан обслуговування електроустановок визначається актом розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін визначеної у додатку № 8 (п. 12 договору).

Розбіжності щодо технічних питань вирішуються органами Держенергонагляду згідно з діючими Правилами користування електричною енергією, Правилами улаштування електроустановок, Правилами техніки безпеки, Правилами технічної експлуатації установок споживачів (п. 14 договору).

Як вбачається з матеріалів справи, 17.04.2018 працівниками ПрАТ «Київобленерго» Києво-Святошинського районного підрозділу, у присутності представника споживача проведено технічну перевірку засобу обліку електричної енергії (лічильник) НІК 2301 АК1 № 0226213, який знаходиться за адресою: Київська область, с. Музичі, вул. Леніна, 1 та встановлено факт порушення п. 6.40 Привал користування електричної енергії, зокрема, виявлено втручання в розрахунковий прилад обліку, а саме - вибиті гвинти у місцях зєднання цоколя з корпусом лічильника та виявленні сліди клею у місцях зєднання.

За фактом виявлених під час огляду обладнання пошкоджень, представниками відповідача складений Акт про порушення № К 036721 від 17.04.2018. ОСОБА_3 про порушення № К 036721 від 17.04.2018 підписано представниками постачальника електричної енергії у складі трьох осіб, а також представником споживача. У Акті про порушення № К 036721 від 17.04.2018 представником споживача зазначено про те, що зауваження будуть надані на комісії.

02.05.2018 відбулось засідання комісії з розгляду Акту про порушення № К 036721 від 17.04.2018, за результатами якого прийнято рішення про направлення на експертне дослідження вилучений у відповідача прилад обліку НІК 2301 АК1 № 0226213, який було запаковано у сейф-пакет №UA00062325, про що складено протокол № 243 від 02.05.2018.

11.09.2018 Незалежним інститутом судових експертиз було проведено електротехнічне дослідження лічильника електричної енергії, за результатами якого складений висновок № 9164.

Як вбачається з висновку № 9164 від 11.09.2018, судовим експертом ОСОБА_4 та експертом ОСОБА_5 було встановлено:

- з лівого боку лічильника НІК 2301 АК1 № 0 року, на прозорій кришці, в межах лівої стійки виявлено численні пошкодження у вигляді різнопрямлених тріщин;

- з верхнього боку лічильника, на прозорій кришці, в межах верхньої стійки виявлено численні пошкодження у вигляді різнопрямлених тріщин;

- з тильної сторони правої стійки для вкручування гвинтів у цокольну частину корпусу виявлено нашарування (розтікання) речовини, за зовнішнім виглядом та властивостями схожої на клей;

- після зняття навішених на досліджуваний лічильник електричної енергії НІК 2301 АК1 № 0226213 пломб, при прикладанні незначного зусилля прозора кришка лічильника вільно відділилася від цокольної частини лічильника разом із стійками. При огляді поверхонь кришки та цокольної частини виявлено, що було здійснено вибивання стійок кріплення прозорої кришки лічильника (разом із гвинтами та навішеними на них пломбами), а потім повторна фіксація стійок та закріплення їх у цокольній частині за допомогою речовини, за зовнішнім виглядом та властивостями схожої на клей. Тобто можна стверджувати, що у наданому на дослідження лічильнику, внаслідок вибивання стійок було отримано вільний доступ до облікового механізму лічильника;

- на гвинтах виявлено нашарування речовини за зовнішнім виглядом та властивостями схожої на клей;

- при огляді барабанного облікового механізму виявлено пошкодження його кріплення - верхньої правої стійки.

Листом № 06/280/7267 від 04.10.2018 ПрАТ «Київобленерго» було запрошено позивача прийняти участь у повторному засіданні комісії з розгляду Акту про порушення ПКЕЕ № К036721 від 17.04.2018, яке відбудеться 14.11.2018 о 10 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1а.

14.11.2018 повторним засіданням комісії з розгляду Акту № К 036721 від 17.04.2018, на підставі відповідних матеріалів порушення та висновку експертизи, зафіксоване актом порушення кваліфіковано як таке, що сталося з вини споживача, вчинене відкритим способом. ОСОБА_3 підлягає розрахунку згідно з п.п. 8 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (дійсних на час винесення рішення) та п.п. 2.1.1, 2.5 Методики, з визначенням величини розрахункового добового споживання згідно методики по договірній потужності згідно з умовами договору за період 94 дні з 11.01.2018 по 17.04.2018 по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Вищезазначене рішення оформлене протоколом № 138 від 14.11.2018, підписаним членами комісії, у той час як присутній на засіданні представник споживача пояснень стосовно розгляду акту про порушення не надав, зазначивши при цьому, що із висновками комісії не згоден, про що міститься відповідний запис у протоколі № 138 від 14.11.2018.

Під час розгляду справи № 911/2597/18 позивач посилався на необґрунтованість та безпідставність прийнятого відповідачем рішення комісії, оформленого протоколом № 138 від 14.11.2018 з розгляду Акту про порушення № К 036721 від 17.04.2018. У відповіді на відзив № 132/1.01-14 від 14.02.2019, позивач також зазначав про те, що відповідач не має беззаперечних доказів наявності факту втручання позивачем в роботу приладу обліку з метою зміни показів, тому відсутні підстави для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ та відповідно відсутні підстави для нарахування спірних оперативно-господарських санкцій.

Позивач вважає, що використаний для прийняття спірного рішення та проведення відповідного розрахунку висновок експертизи не може бути прийнятий як належний доказ, оскільки у вступній частині свого висновку експерт вийшов за межі своїх повноважень.

Отже, посилаючись на вказані порушення, позивач просить суд скасувати рішення комісії, оформлене протоколом № 138 від 14.11.2018.

Заперечуючи проти позову, відповідач вказував на правомірне та обґрунтоване винесене відповідачем рішення комісії, оформлене протоколом № 138 від 14.11.2018, яким визнано, що порушення в роботі засобу вимірювання сталося саме з вини позивача, що поміж іншого, доведено й експертом Незалежного інституту судових експертиз у висновку від 11.09.2018 за № 9164.

Таким чином, відповідач вважає, що підстави для скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення № К 036721 від 17.04.2018, оформленого протоколом № 138 від 14.11.2018, відсутні, а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

З'ясувавши обставини справи та дослідивши подані докази, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов'язання, що виникає між суб'єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт (зобов'язана сторона, у тому числі боржник) зобов'язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб'єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб'єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 174 Господарського кодексу України встановлено, що господарські зобов'язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Згідно з ч. 1 ст. 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Відповідно до п. 1.1. Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики від 31.07.1996 № 28 (чинні на момент складення Акту про порушення № К 036721 від 17.04.2018) (далі - ПКЕЕ), ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Згідно з п. 5.1. ПКЕЕ договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається. Між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом та споживачем укладається один договір про постачання електричної енергії за усіма об'єктами споживача, які розташовані на території здійснення ліцензованої діяльності постачальником електричної енергії за регульованим тарифом. За взаємною згодою сторін можуть бути укладені окремі договори про постачання електричної енергії за кожним об'єктом споживача.

Відповідно до п.п. 2 п. 10.2. ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.

Згідно з п.п. 15 п. 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників постачальника електричної енергії та/або відповідальних представників підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору про постачання електричної енергії.

Відповідно до п.п. 21 п. 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень.

Згідно з п.п. 26 п. 10.2. ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Відповідно до п.п. 1 п. 10.3 ПКЕЕ споживач зобов'язаний оперативно повідомляти органи Держенергонагляду, Держнаглядохоронпраці України, постачальника електричної енергії та електропередавальну організацію відповідно до їх повноважень про порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів обліку, що належать споживачу за ознакою права власності, користування, повного господарського відання або встановлені на території споживача.

Згідно з п. 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

ОСОБА_3 складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

ОСОБА_3 підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

ОСОБА_3 підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Водночас, згідно з п. 3.3. ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Як слідує з наявного в матеріалах справи Акта про порушення № К036721 від 17.04.2018, яким виявлено та зафіксовано втручання в розрахунковий засіб обліку НІК 2301 АК1 № 0226213, відповідний акт підписано уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго», які відповідно і проводили вказану перевірку. З боку позивача акт підписаний електромонтером ОСОБА_6, який працює у позивача, що не заперечується останнім.

З огляду вищезазначеного, Акт про порушення № К036721 від 17.04.2018 містить усі передбачені ПКЕЕ відомості та вихідні дані, складений відповідно до вимог законодавчих приписів та підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії та представником споживача, суд дійшов висновку про дійсність відповідного акту, за результатами розгляду якого було винесено спірне у даній справі рішення.

Посилання ж, позивача на те, що технічна перевірка та складення акта про порушення відбулися за участю особи, яка не має на вчинення таких дій обсягу повноважень, оцінюються судом критично з огляду на таке.

Відповідно до пп. 3.7., 8.1. та 10.2. ПКЕЕ засоби обліку мають бути встановлені таким чином, щоб для контролю за обсягом споживання електричної енергії забезпечити технічну можливість безперешкодного доступу до засобів обліку, зокрема, які встановлені на об'єктах споживача (основного споживача), - відповідальних працівників Держенергонагляду, постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та субспоживача.

Постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право, зокрема, на безперешкодний доступ (за пред'явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку.

Споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії та/або електропередавальної організації до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об'єктах споживача для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку;

Таким чином, нормами чинного на момент проведення 17.04.2018 технічної перевірки законодавства передбачено обов'язок споживача забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії до розрахункових засобів обліку електричної енергії, який, відповідно, кореспондує праву постачальника електроенергії на доступ до засобів обліку електричної енергії, та не ставиться в залежність від організації та визначення споживачем відповідальної особи/представника з метою виконання ним відповідних законодавчих приписів.

Пунктом 6.40 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Відповідно до підпункту 3 пункту 2.1 методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Так, відповідно до змісту дослідницької частини висновку № 9164 від 11.09.2018, який наявний в матеріалах справи, судовими експертами для відповіді на поставлені питання був зібраний електричний ланцюг, який складався з приладу обліку - електролічильника НІК 2301АК1 № 0 року, підключеного до джерела чотирьохпровідної системи змінного струму з номінальною напругою 380/220В та частотою 50 Гц і підключеного до нього трифазного навантаження по схемі «зірка з нулем» з номінальною потужністю 3 кВт.

Також, як вже було вказано вище, при експертному дослідженні, експертами було встановлено, що на прозорій кришці лічильника, з права від оглядового вікна наклеєно індикатор магнітного поля серійний № Ф0000289; на верхній торцевій стороні лічильника, на стику кришки та цокольної частини наклеєно індикатор магнітного поля серійний № Ф0000290; з лівого боку лічильника, на прозорій кришці, в межах лівої стійки виявлено численні пошкодження у вигляді різнонапрямлених тріщин; з верхнього боку лічильника, на прозорій кришці, в межах верхньої стійки виявлено численні пошкодження у вигляді різнонапрямлених тріщин; з тильної сторони правої стійки для вкручування гвинтів у цокольну частину корпусу виявлено нашарування (розтікання) речовини, за зовнішнім виглядом та властивостями схожої на клей; при прикладанні незначного зусилля прозора кришка лічильника вільно відділилася від цокольної частини лічильника разом із стійками. При огляді поверхонь кришки та цокольної частини виявлено, що було здійснено вибивання стійок кріплення прозорої кришки лічильника (разом із гвинтами та навішеними на них пломбами), а потім повторна фіксація стійок та закріплення їх у цокольній частині за допомогою речовини, за зовнішнім виглядом та властивостями схожої на клей; на гвинтах виявлено нашарування речовини за зовнішнім виглядом та властивостями схожу на клей; при огляді барабанного облікового механізму виявлено пошкодження його кріплення - верхньої правої стійки.

Крім того, в процесі проведення експертного дослідження було встановлено, що на друкованій платі та внутрішніх деталях лічильника електричної енергії НІК 2301АК1 № 0 року не виявлено пайок, які виконані не фабричним способом, сторонніх елементів, слідів від встановлення сторонніх елементів чи пристроїв, дротів тощо, чого не передбачено заводом виробником зазначеного лічильника.

Посилання ж позивача на те, що експертне дослідження не може бути взяте до уваги, оскільки при проведенні експертних досліджень, експерт вийшов за межі своїх повноважень, визнаються судом неспроможними в силу того, що переданий на експертне дослідження засіб обліку був вилучений ПрАТ «Київобленерго» у передбаченому законом порядку, у той час як судові експерти, які проводили вказане дослідження, повідомленні про кримінальну відповідальність, а викладені позивачем обставини є доказово непідтвредженою позицією позивача.

Доводи ж позивача щодо відсутності будь-яких порушень ПКЕЕ з його боку, у тому числі вказаних ПрАТ «Київобленерго» в акті про порушення, оцінюються судом критично, оскільки пошкодження розрахункових засобів обліку є самостійною підставою для здійснення перерахунку і не ставиться в залежність від доведеності втручання та зміни їх показів.

Як зазначено вище, відповідно до п.п. 26 п. 10.2. ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Тобто відповідальність за збереження і цілісність лічильника покладається на позивача.

У звязку з чим з метою дотримання обовязку споживача щодо збереження цілісності приладу обліку, ним мали вживатись залежні від нього та всі необхідні заходи щодо збереження цілісності та запобігання пошкодженням і втручанню, в тому числі періодичні контрольні огляди та своєчасне виявлення пошкоджень, вжиття інших заходів (в тому числі шляхом повідомлення інспекції, ремонту чи заміни) щодо збереження приладу обліку.

Заразом, у разі виявлення ознак пошкодження лічильника сторонніми особами, що є пошкодженням належного позивачу майна, про відповідні факти мало бути заявлено до правоохоронних органів з метою розслідування відповідного факту та вживання заходів щодо розшуку винних осіб і притягнення їх до відповідальності.

Доказів звернення позивача до відповідача або правоохоронних органів щодо пошкодження лічильника до суду не надано.

Приписами статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 77 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду вищезазначеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» про визнання недійсним та скасування рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» з розгляду Акта про порушення № К 036721 від 17.04.2018, оформленого протоколом № 138 від 14.11.2018.

Витрати зі сплати судового збору відповідно ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 129, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволені позову Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» про визнання недійсним та скасування рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» з розгляду Акта про порушення № К 036721 від 17.04.2018, оформленого протоколом № 138 від 14.11.2018, відмовити повністю.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст. ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст підписано - 14.03.2019.

Суддя О.О. Христенко