УХВАЛА

22 березня 2019 року

м. Київ

Справа № 911/485/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Чумака Ю. Я.,

розглянувши заяву ОСОБА_2

про відвід суддів Ткача І. В. і Студенця В. І. у справі № 911/485/18

за позовом ОСОБА_4

до ОСОБА_2

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Девелопмент Ріелті"

про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі,

ВСТАНОВИВ:

28.01.2019 ОСОБА_4 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.01.2019 і рішення Господарського суду Київської області від 12.07.2018 у справі № 911/485/18.

Ухвалою Верховного Суду від 21.02.2019 відкрито касаційне провадження у справі № 911/485/18 за касаційною скаргою ОСОБА_4 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.01.2019 і рішення Господарського суду Київської області від 12.07.2018 та призначено її розгляд на 27.03.2019.

19.03.2019 до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_2 про відвід суддів Ткача І. В. і Студенця В. І. у справі № 911/485/18.

Заяву мотивовано наявністю у заявника сумнівів щодо неупередженості та об'єктивності суддів Ткача І. В., Студенця В. І. у розгляді цієї справи з посиланням на те, що заявник ставить під сумнів результати автоматизованого розподілу справи № 911/485/18, та зазначає про упереджене ставлення суддів до ОСОБА_2 під час розгляду справи № 911/1437/17 за позовом ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Піонер Сервіс", ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення загальних зборів, визнання недійсним змін до статуту та визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.03.2019, Суд, заяву ОСОБА_2 про відвід суддів Ткача І. В. і Студенця В. І. визнав необґрунтованою та зупинив провадження у справі до вирішення питання про відвід зазначених суддів.

Згідно з частиною 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду заяви ОСОБА_2 про відвід суддів Ткача І. В. і Студенця В. І. у розгляді справи № 911/485/18 визначено суддю Верховного Суду Чумака Ю. Я., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 21.03.2019.

Розглянувши зазначену заяву, Суд не вбачає підстав для її задоволення з огляду на таке.

Статтями 38, 42 Господарського процесуального кодексу України закріплені права та обов'язки учасників справи, серед яких, право подавати заяви, зокрема і про відвід колегії суддів.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини під терміном "суд, встановлений законом" у статті 6 Конвенції мається на увазі, що "судова влада у демократичному суспільстві регулюється законами, джерелом яких є Парламент". Зазначений термін охоплює не лише правові підстави існування суду, але і його склад у кожній конкретній справі (рішення ЄСПЛ у справі "Занд проти Австрії" та у справі "Сокуренко і Стригун проти України").

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" від 03.05.2007 Суд визначив, що для того, щоб встановити, чи може суд вважатися "незалежним" відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, необхідно, зокрема, звернути увагу на спосіб призначення його членів та строки їх повноважень, існування гарантій проти зовнішнього тиску та наявність зовнішніх ознак незалежності (Рішення ЄСПЛ у справі "Фіндлей проти Сполученого Королівства" від 25.02.1997). Суд зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (Рішення ЄСПЛ у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб'єктивний критерій, презумується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 Рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об'єктивного, так і суб'єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об'єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб'єктивний критерій).

Статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України визначені підстави для відводу судді (колегії суддів).

Правовою підставою подання заяви про відвід суддів Ткача І. В. і Студенця В. І. заявник визначає пункти 4 - 5 статті 35 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи та є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до частин 2, 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35 і 36 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно положень частин 1, 2 статті 32 Господарського процесуального кодексу України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов'язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Підпунктом 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Рішенням зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.12.2017 № 5 затверджено, зокрема, склад судових палат та спеціалізацію судових палат і суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду згідно з додатками № 1, 3, за якими судді Ткач І. В., Студенець В. І. входять до складу судової палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів, а саме - корпоративні спори, спори щодо корпоративних прав та цінних паперів; спори, що виникають при укладенні, зміні, розірванні, визнанні недійсними договорів та виконанні господарських зобов'язань та з інших підстав.

Предметом спору у цій справі є визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Девелопмент Ріелті" від 07.03.2014, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, отже спір є корпоративним.

Як вбачається з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 11.02.2019 для розгляду справи № 911/485/18 визначено склад судової колегії: Ткач І. В. - головуючий, Студенець В. І., Стратієнко Л. В.

Судом не встановлено порушень при здійсненні автоматизованого розподілу судової справи № 911/485/18 при визначенні складу суду.

Частиною 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, сама по собі незгода ОСОБА_2 з процесуальними рішеннями суддів Ткача І. В. та Студенця В. І. прийнятими у справі № 911/1437/17 не є підставою для відводу цих суддів від розгляду іншої справи № 911/485/18 згідно з вищезазначеними положеннями Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд не вбачає обставин, які б підтверджували порушення порядку визначення колегії суддів для розгляду справи або які викликали б сумнів у неупередженості та об'єктивності колегії суддів Верховного Суду: Ткача І. В. та Студенця В. І. у справі № 911/485/18, у зв'язку із чим Суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заявленого відводу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 32, 35, 36, 38, 39, 42, 234 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід суддів Ткача І. В. та Студенця В. І. у розгляді справи № 911/485/18 відмовити.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. Я. Чумак