ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

13.03.2019

Справа № 15/81

Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., розглянувши клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи № 15/81

за заявою заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс"

про визнання недійсними результатів публічних відкритих торгів (аукціону), оформлених протоколом №4 від 21.10.2016, визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна від 21.10.2016 року та зобов'язання повернути майно

поданої в межах справи № 15/81

за заявою Українського акціонерного промислово-інвестиційного банку

до державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод"

за участю Прокуратури м. Києва

про визнання банкрутом

Представники сторін: без повідомлення (виклику)

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа № 15/81 за заявою Українського акціонерного промислово-інвестиційного банку про банкрутство Державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод".

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод" подав позовну заяву до товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про визнання результатів публічних відкритих торгів (аукціону) недійсними, оформлених протоколом № 4 від 21.10.2016, визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна від 21.10.2016 року та зобов'язання повернути майно.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.01.2019 позовну заяву заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод" залишено без руху на підставі статті 174 Господарського процесуального кодексу України та надано Київській місцеві прокуратурі № 4 строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 підготовче засідання з розгляду заяви заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та державного підприємства "Виробниче об'єднання "Київський радіозавод" до товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про визнання результатів публічних відкритих торгів (аукціону) недійсними, оформлених протоколом № 4 від 21.10.2016, визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна від 21.10.2016 року та зобов'язання повернути майно призначено на 11.03.2019.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 11.03.2019 від товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" надійшло клопотання про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи № 15/81.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2019 передано клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи № 15/81 для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

За наслідками проведеного автоматизованого розподілу, клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. передано для розгляду судді Кирилюк Т.Ю.

Частинами сьомою, восьмою та одинадцятою статті 39 Господарського процесуального кодексу України визначено, що питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Розглянувши клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. у справі № 15/81, суд дійшов наступних висновків.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до частини першої-четвертої статті 38 Господарського процесуального кодексу України, з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов'язані заявити самовідвід.

З підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

У своїй заяві про відвід заявник зазначив, що суд призначив справу до розгляду з мінімальним інтервалом часу, що позбавляє можливості належного повідомлення ТОВ "Стінком Плюс" про місце, час та дату розгляду справи, а також надання необхідних доказів для підтвердження позиції відповідача. Крім того, у своїй заяві заявник зазначив, що дії судді свідчать про намір позбавити відповідача права реалізувати свої процесуальні права щодо захисту своїх інтересів у суді, з метою отримання сприятливих умов для можливості вільного перекручування фактів і обставин у справі.

Як вбачається з матеріалів справи № 15/81, ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 розгляд справи призначено на 11.03.2019.

Наведені заявником доводи не можуть бути підставою для відводу судді у розумінні процесуального закону, оскільки за приписами частини першої статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

В силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

У своєму клопотанні про відвід заявник фактично не погоджується з ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічна думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 35 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді не містить обґрунтованого посилання на обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Запровадження законодавцем інституту відводу судді унормованого в положеннях статей 35-40 Господарського процесуального кодексу України, мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, якими є: верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, змагальність сторін, диспозитивність, пропорційність, обов'язковість судового рішення, забезпечення права на апеляційний перегляд справи, забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

У зв’язку з чим було визначено перелік випадків, за наявності яких може виникати можливість порушення наведених принципів та гарантій, які було визначено в статті 35 Господарського процесуального кодексу України.

Заявлений учасником відвід складу суду від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин та поведінці його опонентів, а саме на оцінці особистих переконань конкретного судді у конкретній справі та його фактичної поведінки при вирішенні такої справи.

Відповідно до статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак (стаття 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від участі у розгляді справи № 15/81, оскільки наведені заявником доводи не можуть бути підставою для відводу судді.

Керуючись статтями 35, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" про відвід судді Яковенко А.В. від участі у розгляді справи № 15/81 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 13.03.2019.

Суддя Т.Ю.Кирилюк