ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

22.03.2019 м. Дніпро Справа № 904/5327/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі головуючого судді Чередка А.Є. (доповідач у справі)

розглянувши матеріали апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "АКТАБАНК"

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області (суддя Васильєв О.Ю.) від 11.02.2019р. у справі № 904/5327/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Атлантіс", м. Синельникове

до Публічного акціонерного товариства "Актабанк" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Актабанк" Куліш Віктора Миколайовича, м. Київ

Третя особа-1: ОСОБА_2, м. Дніпро

Третя особа-2: ОСОБА_3, м. Дніпро

про визнання припиненими зобов'язань та відновлення становища

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 11.02.2019р. у справі № 904/5327/18:

- позовні вимоги задоволено у повному обсязі;

- визнано припиненими зобов'язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Атлантіс» ( 52500, м. Синельникове Дніпропетровської області, вул. Космічна, буд.1; ) перед Публічним акціонерним товариством «Актабанк » (49000, м. Дніпро, вул. Шевченка, 53, ) за кредитним договором №01-1749/ТЛ/Т від 19 травня 2014 року (зі змінами та доповненнями), що укладений між Публічним акціонерним товариством «Актабанк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Атлантіс»;

- відновлено становище, яке існувало до прийняття Наказу «Щодо заходів, пов'язаних з наслідками виявлення нікчемних правочинів» від 21.08.2017р. №108, шляхом зобов'язання Публічного акціонерного товариства «Актабанк» (49000, м. Дніпро, вул. Шевченка, 53, ) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Актабанк» Куліш Віктора Миколайовича виключити з бухгалтерського обліку ПАТ «Актабанк» за рахунками обліку кредитів (згідно з Планом рахунків бухгалтерського обліку банків України) кредитну заборгованість ТОВ «Атлантіс» за кредитним договором №01-1749/ТЛ/Т від 19 травня 2014 року(зі змінами та доповненнями);

- відновлено становище, яке існувало до прийняття Наказу «Щодо заходів, пов'язаних з наслідками виявлення нікчемних правочинів» від 21.08.2017р. №108, шляхом зобов'язання Публічного акціонерного товариства «Актабанк» (49000, м. Дніпро, вул. Шевченка, 53, ) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Актабанк» Куліш Віктора Миколайовича припинити виконання дій , визначених у Наказі «Щодо заходів, пов'язаних з наслідками виявлення нікчемних право чинів» від 21.08.2017р. №108, щодо застосування наслідків нікчемності правочинів : додаткової угоди №10 від 25 липня 2014 р. до кредитного договору №01-1749/ТЛ/Т від 19 травня 2014 р. ( укладеної між ПАТ «Актабанк» та ТОВ «Атлантіс» ); договору поруки №01-1382/ТЛ/Т/1 від 25 липня 2014 р. ( укладеного між ПАТ «Актабанк» та ОСОБА_2 для забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором №01-1749/ТЛ/Т від 19 травня 2014 року) та договору поруки №01-1749/ТЛ/Т/2 від 25 липня 2014 року ( укладеного між ПАТ «Актабанк» та ОСОБА_3 );

- стягнуто з відповідача - Публічного акціонерного товариства «Актабанк» (49000, м. Дніпро, вул. Шевченка, 53, ) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Актабанк» Куліш Віктора Миколайовича на користь позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Атлантіс» (52500, м. Синельникове Дніпропетровської області, вул. Космічна, буд.1; ) 5 286, 00 грн. - витрат на сплату судового збору.

Не погодившись із зазначеним рішенням, Публічне акціонерне товариство "АКТАБАНК" звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення господарського суду Дніпропетровської області від 11.02.2019р. у справі № 904/5327/18 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог позивача відмовити в повному обсязі.

Ознайомившись з матеріалами апеляційної скарги, Центральний апеляційний господарський суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Отже, наявність або відсутність підстав для задоволення заяви про відновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги визначається за правилами частини другої статті 256 ГПК. Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 256 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. До клопотання чи заяви мають бути подані докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

При цьому Господарський процесуальний кодекс України не пов'язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.

Таким чином, у кожному випадку суд з врахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені в обгрунтування клопотання про його відновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Апеляційна скарга на вказане рішення, згідно зі штампом вхідної кореспонденції канцелярії господарського суду про прийняття апеляційної скарги, подана 14.03.2019р., тобто з пропуском процесуального строку, встановленого для її подання. В апеляційній скарзі не наведено клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги. Відсутнє таке клопотання і у додатках до апеляційної скарги.

Згідно ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу (з урахуванням п. 13 розділу ХІ. Перехідних положень), і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про небхідність залишення апеляційної скарги бех руху та надання скаржнику строку для можливості подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку.

Окрім цього, згідно п. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються: 1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень; 2) докази сплати судового збору; 3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі; 4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Порядок та розмір справляння судового збору встановлений Законом України "Про судовий збір" № 3674-VІ від 08.07.2011р. (зі змінами та доповненнями).

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. п. 4 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання апеляційної на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів апеляційної скарги вбачається, що скаржником не додано до скарги доказів сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі, який за подання даної апеляційної скарги становить 7 929,00 грн. (5 286 х 150%).

Однак, скаржник в апеляційній скарзі просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги до ухвалення судового рішення у справі та в обгрунтування тяжкого майнового стану ПАТ "Актабанк" посилається на перебування позивача у процедурі ліквідації, що перешкоджає сплаті судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Наведені умови не поширюються на скаржника та виключають можливість відстрочення сплати судового збору, отже в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.02.2019р. у справі № 904/5327/18 слід відмовити.

За ст. 174 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 235, 258 ГПК України, апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Публічному акціонерному товариству "АКТАБАНК" в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.02.2019р. у справі № 904/5327/18.

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "АКТАБАНК" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.02.2019р. у справі № 904/5327/18 - залишити без руху.

Скаржнику у строк 10 днів з дня вручення ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, а саме: подати до апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку; належні докази сплати судового збору у сумі 7 929,00 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя А.Є. Чередко