УХВАЛА

м. Київ

14.03.2019Справа № 910/3283/18
За позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал", м. Київ

до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт", м. Київ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство "Київенерго", м. Київ

про стягнення 623 737,82 грн, -

Суддя Морозов С.М.

За участю представників учасників справи:

від позивача: Гарматін К.В. (представник за довіреністю, адвокат);

- Карандюк Ю.О. (без повноважень);

від відповідача: Шуба В.О. (голова правління);

від третьої особи: не з'явились.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Акціонерна компанія "Київводоканал" (позивач) звернулось до суду з позовною заявою про стягнення з Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" (відповідач) суми заборгованості в розмірі 623 737,82 грн., з урахуванням штрафних та фінансових санкцій, посилаючись на неналежне виконання відповідачем зобов'язань за Договором № 8319/4-14 на послуги водопостачання та водовідведення від 25.07.2000р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.03.2018р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 24.04.2018р.

В підготовчому засіданні 24.04.2018р. судом оголошено перерву до 22.05.2018р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.05.2018р. за клопотання позивача витребувано у Публічного акціонерного товариства "Київенерго" необхідні для розгляду даної справи докази, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву в підготовчому засіданні до 12.06.2018р.

В підготовчому засіданні 12.06.2018р. судом оголошено перерву до 26.06.2018р.

В підготовчому засіданні 26.06.2018р. суд на місці ухвалив задовольнити заяву відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ПАТ "Київенерго" та відкласти підготовче засідання до 17.07.2018р.

В підготовчому засіданні 17.07.2018р. судом оголошено перерву до 24.07.2018р.

В підготовчому засіданні 24.07.2018р. судом оголошено перерву до 07.08.2018р.

01.08.2018р. до суду надійшла заява Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/3283/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2018р. зупинено провадження у справі №910/3283/18 до вирішення суддею, визначеному в порядку ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/3283/18, а заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/3283/18 передано для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва (суддя Смирнова Ю.М.) від 14.08.2018р. у задоволенні заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/3283/18 відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.08.2018р. поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 18.09.2018р.

В підготовчих засіданнях 18.09.2018р., 02.10.2018р. та 13.11.2018р. судом оголошувались перерви до 02.10.2018р., до 13.11.2018р. та до 27.11.2018р. відповідно.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.11.2018р. представників учасників справи в порядку ст. ст. 120-121 ГПК України повідомлено про те, що підготовче засідання, призначене на 27.11.2018р. не відбудеться у зв'язку з направленням судді Морозова С.М. до Національної школи суддів України, а наступне судове засідання відбудеться 11.12.2018р.

В підготовчому засіданні 11.12.2018р. судом оголошено перерву до 29.01.2019р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.01.2019р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.03.2019р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.03.2019р. заяву (подану в усній формі) Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/3283/18 визнано зловживанням процесуальними правами та залишено її без розгляду.

В судовому засіданні 05.03.2019 р. судом оголошено перерву до 14.03.2019р.

12.03.2019р. до суду від відповідача надійшла заява про відвід судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи, яка мотивована:

- упередженістю, необ'єктивністю судді Морозова С.М. при розгляді цієї справи та здійснення розгляду виключно в інтересах позивача;

- порушенням суддею Морозовим С.М. закріпленого нормами Конституції України та Господарського процесуального кодексу України права відповідача на повний всебічний, справедливий, об'єктивний, неупереджений розгляд справи з забезпеченням верховенства права;

- свідомим та безпідставним затягуванням суддею Морозовим С.М. розгляду цієї справи, невиконанням судом завдання підготовчого провадження у відповідності ст. 177 ГПК України;

- судом не з'ясовано та не взято до уваги доводи, міркування відповідача, наведені у відзиві на позовну заяву, в запереченнях відповідача на відзив, поданих останнім клопотаннях, заявах, зокрема, про підробку документів, наданих позивачем з метою введення суду в оману;

- суддя Морозов С.М. в неправосудний спосіб, роблячи некоректні в неетичній формі зауваження відповідачу, перебиваючи його та не надаючи змоги довести обставини та доводи по справі, відмовив відповідачу у розгляді заяв та клопотання відповідача, що є порушенням процесуального права, а саме

1) заяви від 01.10.2018 року про виявлені відповідачем факти підробки документів, наданих позивачем;

2) заяви від 21.11.2018 року про неповне з'ясування судом обставин під час підготовчого провадження;

3) клопотання від 28.02.2019 року про призначення експертизи.

За наведених вище обставин, відповідач на підставі п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України заявив про недовіру судді Морозову С.М. та відвід від розгляду цієї справи, який просить суд задовольнити і передати справу на розгляд іншому судді.

Розглянувши заяву про відвід судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи, суд відзначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно ч. ч. 2, 7 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Суд розглянув викладені у заяві про відвід судді Морозова С.М. доводи, якими відповідач обґрунтовує підстави для відводу складу суду у цій справі та відзначає наступне.

Так, відповідач як на одну з підстав для відводу судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи посилається на упередженість, необ'єктивність складу суду при розгляді цієї справи та здійснення розгляду виключно в інтересах позивача.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Варто зазначити, що слово "безсторонній" в українській мові означає "який складає думку про кого-, що-небудь або щось робить на підставі об'єктивних фактів, а не особистого почуття; неупереджений, справедливий, об'єктивний // Який постає (постав) не з особистого почуття (прихильності, неприязні чи упередження тощо)".

Незважаючи на те, що безсторонність, зазвичай, означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. В цьому контексті можна провести розмежування між суб'єктним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу.

Таким чином, правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться; тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має отримати відвід. Йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві судді мають викликати в громадськості.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Протягом розгляду цієї справи, як і будь-якої іншої, суд керувався та керується завданням господарського судочинства, основними принципами (засадами) якого є:

1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов'язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Суд при розгляді цієї справи, керуючись завданням господарського судочинства, забезпечуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність господарського судочинства створював усім учасникам судового процесу, в тому числі й відповідачу необхідні умови для реалізації ними своїх процесуальних прав.

Так, як видно з матеріалів справи, відповідачем на підтвердження своєї правової позиції щодо заявлених до нього вимог подано відзив на позовну заяву, на подану позивачем відповідь на відзив - відповідні заперечення, відповідач неодноразово реалізовував своє процесуальне право на подання до суду відповідних заяв, клопотань, тощо, які судом долучені до матеріалів справи.

Відповідачем у заяві про відвід судді Морозова С.М. не наведено в чому саме полягає неупередженість та необ'єктивність суду при розгляді цієї справи, як і не наведено мотивованих підстав здійснення розгляду справи виключно в інтересах позивача, що по суті є порушенням принципів змагальності сторін, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Мотивованих підстав браку безсторонності у судді Морозова С.М., що стало б підставою для його відводу від розгляду справи № 910/3283/18 відповідачем не наведено.

Обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об'єктивності судді Морозова С.М. від розгляду справи, судом не встановлено.

Щодо порушення суддею Морозовим С.М. закріпленого нормами Конституції України та Господарського процесуального кодексу України права відповідача на повний всебічний, справедливий, об'єктивний, неупереджений розгляд справи з забезпеченням верховенства права суд відзначає, що попри наведені у заяві про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи норми Основного Закону та чинного процесуального закону, які, нібито, на думку відповідача, порушені судом будь-яких підстав вважати порушеними права відповідача у суду відсутні.

Виходячи зі змісту заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/3283/18, суд доходить до висновку, що фактично заявник висловлює свою незгоду з процесуальними рішеннями судді під час розгляду справи.

Суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд неодноразово протягом підготовчого провадження наголошував відповідачеві на тому, що в силу положень ч. 1 ст. 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з'ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Суд повторно наголошує відповідачеві на тому, що чинним процесуальним законом не передбачено надання судом оцінки поданих учасниками справи доказів на стадії підготовчого провадження.

Натомість, ст. 194 ГПК України передбачено, що саме завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Щодо поданих позивачем доказів, які на думку відповідача, є чи то недостовірними, чи то підробленими (сфальсифікованими), суд неодноразово вказував відповідачеві на те, що це питання, зокрема, оцінка належності, допустимості, достовірності та достатності поданих учасниками справи доказів буде вирішуватись судом при розгляді справи по суті на стадії дослідження доказів.

Доказів підробки (фальсифікації) наданих позивачем доказів матеріали справи не містять, як і не містять будь-яких доказів звернення відповідача до компетентних органів для встановлення такого факту.

Суд неодноразово зобов'язував позивача надати у судове засідання з розгляду справи по суті оригінали наданих ним доказів на підтвердження заявлених позовних вимог.

Суд також звертає увагу відповідача на закріплене в Основному законі та чинному процесуальному законі право відповідача як учасника справи на перегляд справи та оскарження судового рішення за результатами розгляду спору по суті.

Стосовно посилань відповідача на свідоме та безпідставне затягування суддею Морозовим С.М. розгляду цієї справи, невиконання судом завдання підготовчого провадження у відповідності ст. 177 ГПК України, суд відзначає наступне.

Чинним процесуальним законом у ст. 177, ст. 195 передбачено чіткі строки розгляду спорів.

При цьому, враховуючи поведінку, зокрема, відповідача, подання останнім заяв, скарг, в тому числі й щодо неналежного документування судом доказів, наданих відповідачем, неповного з'ясування судом обставин під час підготовчого провадження, заявлення відводів складу суду від розгляду цієї справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, значення спору для учасників справи (у зв'язку з чим судом неодноразово оголошувались перерви при розгляді справи), розгляд спору відбувався поза межами строку розгляду, встановленого чинним процесуальним законом.

У цьому випадку суд керувався як нормами міжнародного законодавства та прецедентними рішеннями Європейського суду з прав людини, так і положеннями процесуального кодексу.

Так, згідно пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Оголошуючи перерви при розгляді справи понад встановлений процесуальним законом строк суд виходив з необхідності виконання завдання господарського судочинства (ст. 2 ГПК України) та дотримання основоположних принципів господарського судочинства, визначених ст. ст. 2, 11, 13-15 ГПК України.

Суд не може погодитись з відповідачем про свідоме та безпідставне затягування саме суддею Морозовим С.М. розгляду справи, оскільки як вбачається з фактичних обставин справи розгляд справи поза межами визначеного процесуальним законом строку відбувається у зв'язку з поведінкою відповідача.

Суд також з підстав, викладених вище не погоджується з відповідачем про те, що судом не виконано завдання підготовчого провадження.

У матеріалах справи містяться подані обома сторонами заяви по суті, пояснення сторін, клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, тощо.

У підготовчому засіданні 29.01.2019р. судом було поставлено на обговорення представників сторін питання щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Представник позивача повідомив суд про те, що подав всі наявні докази на підтвердження своїх вимог, відсутність клопотань, заяв, тощо та не заперечував проти закриття підготовчого провадження.

Представник відповідача заперечував проти закриття підготовчого провадження у цій справі, оскільки, на його думку, судом не визначено всіх обставин справи, які підлягають встановленню, не зібрано всіх доказів по справі, не надано оцінки достовірності поданих позивачем доказів в підтвердження заявлених позовних вимог та не вчинено усіх дій для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

За висновком суду, суд створив учасникам справи достатні умови для реалізації ним своїх процесуальних прав.

Суд наголошує на тому, що в силу положень статей 14, 74 ГПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Суд також звертає увагу відповідача на те, що за приписами чинного процесуального закону, суд надає оцінку зібраним у підготовчому засіданні доказам під час розгляду справи по суті.

На запитання суду у підготовчому засіданні 29.01.2019р. стосовно вчинення будь-яких процесуальних дій задля виконання завдання підготовчого провадження, представник відповідача повідомив суду про відсутність будь-яких пояснень, заяв, клопотань, що потребують вирішенню у підготовчому засіданні та просив врахувати при вирішенні спору подані раніше заяви, зокрема, щодо зловживання позивачем своїми процесуальними правами, про виявлені відповідачем факти підробки документів, тощо.

З огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання, суд своєю ухвалою від 29.01.2019 року закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Станом на час закриття підготовчого провадження у матеріалах справи були відсутні заяви, клопотання, тощо, що потребували вирішення судом у підготовчому судовому засіданні.

Суд повторно наголошує, що своїми діями відповідач фактично висловлю незгоду з процесуальними рішеннями судді, що в силу ч. 5 ст. 35 ГПК України не може бути підставою для відводу судді Морозова С.М. від розгляду справи.

Щодо нез'ясування судом та не прийняття до уваги доводів, міркувань відповідача, наведених у відзиві на позовну заяву, в запереченнях відповідача на відзив, поданих останнім клопотаннях, заявах, зокрема, про підробку документів, наданих позивачем з метою введення суду в оману, суд повторно наголошує на тому, що в силу приписів ч. 1 ст. 210 ГПК України суд під час розгляду справи (по суті) повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Як і не заслуговують на увагу суду посилання відповідача на те, що суддя Морозов С.М. в неправосудний спосіб, роблячи некоректні в неетичній формі зауваження відповідачу, перебиваючи його та не надаючи змоги довести обставини та доводи по справі, відмовив відповідачу у розгляді заяв та клопотання відповідача, що є порушенням процесуального.

Суд звертає увагу відповідача на положення ч. 5 ст. 13 ГПК України, згідно якої суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, зокрема: - керує ходом судового процесу; - сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; - запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків.

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

Частиною 1 статті 131 ГПК України передбачено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов'язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходом процесуального примусу, відповідно до ст. 132 ГПК України є, зокрема, попередження.

До учасників судового процесу та інших осіб, присутніх в судовому засіданні, за порушення порядку під час судового засідання або невиконання ними розпоряджень судді (головуючого судді) застосовується попередження, а у разі повторного вчинення зазначених дій - видалення із зали судового засідання (ч. 1 ст. 133 ГПК України).

Суд, керуючись названими приписами чинного процесуального закону, неодноразово при розгляді справи попереджав представника відповідача про недопустимість зловживання своїми процесуальними правами та за невиконання відповідачем розпоряджень судді застосував до останнього попередження.

Як було вказано вище, суд своєю ухвалою від 05.03.2019р. заяву (подану в усній формі) відповідача про відвід судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи визнав зловживанням процесуальними правами та залишив таку заяву без розгляду.

Наразі, в судовому засіданні 14.03.2019 року суд вкотре попередив представника відповідача про недопустимість зловживання своїми процесуальними правами та залишив за собою право на реагування щодо дій відповідача у порядку ст. 135 ГПК України.

Щодо ненадання відповідачу можливості довести обставини та доводи по справі, суд вкотре наголошує на тому, що відповідно до чинного процесуального закону такі обставини доводяться учасниками судового процесу на стадії розгляду справи по суті.

Щодо заяви від 01.10.2018 року про виявлені відповідачем факти підробки документів, наданих позивачем та заяви від 21.11.2018 року про неповне з'ясування судом обставин під час підготовчого провадження, у прохальних частинах яких по суті викладені клопотання відповідача при винесення окремої ухвали щодо дій позивача та витребування доказів, суд своєю ухвалою, яка занесена до протоколу судового засідання 11.12.2018 року задовольнив заяви відповідача та зобов'язав позивача надати оригінали дебетових повідомлень, оригінали актів №2-124-57 та №2-124-58 про зняття показань з приладів обліку, оригінали свідоцтв державної повірки на загальнобудинкові лічильники №02234571 МТ.К-32 та № МТ.10К-40, оригінали розрахунків до листів-попереджень, що надсилалися відповідачем позивачу протягом 2015-2017 років. Суд встановив відсутність підстав для постановлення окремої ухвали у цій справі.

У судовому засіданні 05.03.2019 року (з розгляду справи по суті), суд на місці ухвалив відмовити у задоволенні клопотання відповідача про призначення судової експертизи, оскільки останнім не наведено суду поважних причин неможливості заявлення такого клопотання в підготовчому провадженні.

Суд також відмовив у задоволенні заяви відповідача про призупинення розгляду справи по суті та продовження підготовчого провадження, оскільки чинним процесуальним законом такої можливості не передбачено.

Суд визнає в деякій мірі подану відповідачем заяву про відвід судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи зловживанням своїми процесуальними правами, оскільки підстави (у частині) для відводу складу суду від розгляду цієї справи вже були предметом розгляду судом у попередніх заявах відповідача та залишає за собою право на реагування у встановленому процесуальним законом порядку.

З огляду на викладене, наведені у заяві Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. обставини не свідчать про наявність підстав, передбачених ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, для відводу судді Морозова С.М. від розгляду цієї справи, у зв'язку з чим суд визнає таку заяву відповідача необґрунтованою.

Частиною 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України встановлено, якщо суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суд у цьому випадку не вбачає правових підстав для зупинення провадження у справі.

На виконання приписів процесуального закону заява Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/3283/18 передається на розгляд судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, який буде визначено у порядку, встановленому частиною першою статті 32 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку № 18, 19 по вул. П.Григоренка 36-А "Зеніт" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/3283/18 передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя C.М. Морозов