УХВАЛА
м. Київ

27.02.2019Справа № 910/2241/19

Суддя господарського суду міста Києва Літвінова М.Є., розглянувши

позовну заяву Заступника військового прокурора Житомирського гарнізону (10014, місто Житомир, вулиця Д. Донцова, будинок 20) в інтересах держави в особі Міністерства оборони України (03168, місто Київ, проспект Повітрофлотський, будинок 6) та Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 )

до Корпорації «Таско» (04071, місто Київ, вулиця Ярославська, будинок 5/2 Б)

про стягнення 433 650, 87 грн.,

ВСТАНОВИВ:
Заступник військового прокурора Житомирського гарнізону звернувся до господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Міністерства оборони України (далі позивач-1), Військової частини НОМЕР_1 (далі позивач-2) до Корпорації «Таско» (далі відповідач) про стягнення 433 650, 87 грн., з яких 97 795, 87 грн. 3% річних та 335 855, 00 грн. інфляційних втрат.

Подана позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 174 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Залишення позовної заяви без руху це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На підтвердження сплати судового збору прокурором до позовної заяви додано фотокопію платіжного доручення № 127 від 14.02.2019 на суму 7 025, 47 грн. з відміткою «Копія вірна», яка засвідчена штампом Військової прокуратури Житомирського гарнізону.

Проте, суд зазначає, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

При цьому, пунктами 2.20, 2.21 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" який носить виключно рекомендаційний та роз`яснювальний характер зазначено наступне: чинним законодавством не встановлено якихось спеціальних вимог щодо оформлення платіжних документів, за якими перераховуються суми судового збору. Отже, таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, додана прокурором до позовної заяви копія платіжного доручення від 14.02.2019 № 127 про сплату судового збору в сумі 7 025, 47 грн., не є належним доказом сплати судового збору.

Аналогічної правової позиції дотримуються і Верховний Суд в ухвалах від 14.02.2019 у справі № 918/702/18, від 23.01.2019 у справі № 904/1081/18, від 12.02.2019 у справі № 924/491/17 та багатьох інших.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки подана прокурором позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати прокурору строк для усунення вищевказаних недоліків. Керуючись статтями 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити Заступнику військового прокурора Житомирського гарнізону строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Заступнику військового прокурора Житомирського гарнізону спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 7 025, 47 грн., підписаного уповноваженою посадовою особою і скріпленого печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

4. Роз`яснити Заступнику військового прокурора Житомирського гарнізону, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набирає законної сили 27.02.2019 року та оскарженню не підлягає.

6. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://ki.arbitr.gov.ua.

Суддя М.Є. Літвінова