У Х В А Л А

01 березня 2019 року м. Чернігівсправа № 927/922/17

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Книш Н.Ю., у судовій справі 927/922/17 розгляд якої здійснюється у порядку загального позовного провадження

За позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма ім. Шевченка»,

вул. Шевченка, 57а, с.Григорівка, Бахмацький район,

Чернігівська область, 16561

До відповідача: Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації

«Чернігівгаз», вул. Любецька, 68, м. Чернігів, 14021

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Публічне акціонерне товариство «Івано-Франківський завод «Промприлад», Івано-Франківська обл., м. Івано-Франківськ, вул. Ак. Сахарова, буд. 23, 76000,

про скасування оперативно-господарської санкції

За участю представників учасників справи:

від позивача: ОСОБА_1 адвокат, ордер серія КС №511877 від 18.02.2019

від відповідача: ОСОБА_2 довіреність № 007Др-СЛ-2019 від 25.02.2019 адвокат від третьої особи: не прибув

за участю експерта: ОСОБА_3 старший науковий співробітник КНДІСЕ, посвідчення №1581 від 05.05.2018

Товариством з обмеженою відповідальністю «Агрофірма ім. Шевченка» подано позов про скасування оперативно-господарської санкції, застосованої Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації «Чернігівгаз» у формі рішення комісії по розгляду актів про порушення від 29.08.2017 про донарахування не облікованого обєму та обсягу природного газу позивачу в розмірі 753360 м3.

Відповідно до ухвали від 04.10.2017 було порушено провадження у справі №927/922/17.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 07.11.2017 призначено судову комплексну товарознавчу та трасологічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, до закінчення проведення судової експертизи та повернення матеріалів справи до Господарського суду провадження у справі №927/922/17 було зупинено.

15 грудня 2017 року набув чинності Господарський процесуальний кодекс України в новій редакції, підпунктом 9 пункту 1 Перехідних положень якого передбачено, що справи у судах першої інстанції, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Станом на час набрання новим Господарським процесуальним кодексом України чинності суд вже перейшов до розгляду справи № 927/922/17 по суті, що підтверджується протоколом судового засідання від 06.11.2017. Отже, суд в ухвалі від 07.02.2019 зазначив про процесуальне оформлення переходу на нові правила розгляду даної справи та повідомив про продовження розгляду справи по суті, оскільки правові підстави для продовження розгляду справи зі стадії підготовчого провадження відсутні, так як розгляд справи вже було розпочато по суті. Позивачем 01.03.2019 через відділ документального забезпечення суду (канцелярія) подано заяву про витребування доказів від 28.02.2019. В поданій заяві позивач просить поновити строк на подання заяви про витребування доказів; витребувати від Публічного, акціонерного товариства «Івано-Франківський завод «ПРОМПРИЛАД» наступні докази: письмову довідку про технологію створення сліпих отворів для гвинтів кріплення маркувальної таблички лічильника газу ЛГ-К-100-250-1,6-01-Ех у 2005 році; технічну документацію, що підтверджує, описану у довідці технологію створення сліпих отворів для гвинтів кріплення маркувальної таблички лічильника газу ЛГ- К-100-250-1,6-01-Ех у 2005 році.

В обґрунтування поданої заяви позивач зазначає, що експерт надав досить суперечливі пояснення, що стосуються технології створення сліпих отворів на корпусі газового лічильника, до яких за допомогою гвинтів кріпиться маркувальна табличка лічильника газу ЛГ-К-100-250-1,6-01-Ех. Позивач вважає за необхідне витребувати у третьої особи для перевірки або спростування твердження експерта письмові пояснення щодо технології створення сліпих отворів для гвинтів кріплення маркувальної таблички лічильника газу ЛГ-К-100-250-1,6-01 -Ех у 2005 році. При цьому стверджує, що отримати ці докази самостійно неможливо з огляду та те, що це є технічною документацією, що стосується створення та функціонування засобів обліку, а отже захищене правом інтелектуальної власності та, відповідно, є комерційною таємницею. Підтвердження чого є неповне надання пояснень третьою особою - ПАТ «Івано-Франківський завод «ПРОМПРИЛАД» на питання, поставлені в ухвалі суду від 11.10.2017 року.

Позивач вказує, що строк подання заяви пропущено з тих причин, що відповідно до попередньої редакції ГПК України, подавати докази або заяви про витребування доказів можливо було під час розгляду справи по суті, а не лише до подання позову або на стадії підготовчого провадження. Крім того, необхідність подання цих відомостей виникла після допиту експерта, який дав суперечливі пояснення щодо технології створення цих отворів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Разом з тим, згідно частини 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України, у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Крім того, в судовому засіданні 01.03.2019 позивачем заявлено усне клопотання про зупинення провадження у справі до отримання витребуваних доказів.

Як вбачається з матеріалів справи, в судовому засіданні 06.11.2017, суд перейшов до розгляду справи № 927/922/17 по суті, що підтверджується протоколом судового засідання від 06.11.2017.

В ухвалі від 01.03.2018 та в подальшому в ухвалі 07.02.2019 суд зазначав про набрання чинності новим кодексом та про розгляд справи в порядку загального провадження.

Поновлення провадження у справі після надходження висновку експерта було здійснено відповідно до ухвали від 07.02.2019, розгляд справи було призначено на 19.02.2019. Висновок експерта за результатами трасологічної експертизи №2979/18-33 від 12.06.2018 був направлений також і на адресу позивача та відповідача.

Суд зауважує, що відповідно до приписів ст.207 Господарського процесуального кодексу України при відкритті судового засідання з розгляду справи по суті після поновлення провадження у справі судом було зясовано у сторін щодо наявності заяв та клопотань, які не були заявлені під час підготовчого засідання.

Враховуючи процесуальне оформлення переходу до розгляду справи по суті та переходу на нові правила розгляду даної справи, суд зазначає, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Крім того, суд вважає за доцільне зазначити, що подана позивачем заява про витребування доказів містить перелік доказів, які позивач просить суд витребувати у третьої особи, та не містить заходів, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини, а не припущення неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання, визначених ч. 2 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України.

Доказів вчинення відповідачем дій для отримання зазначених в клопотанні доказів не надано.

За таких обставин, подана позивачем заява про витребування доказів визнається судом необґрунтованою.

Отже, суд доходить висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про поновлення строку на подання заяви про витребування доказів від Публічного акціонерного товариства «Івано-Франківський завод «Промприлад».

З огляду на відмову в задоволенні клопотання позивача про поновлення строку на подання заяви про витребування доказів, а також враховуючи приписи ст.227 та ст228 Господарського процесуального кодексу України, суд не вбачає підстав для задоволення усного клопотання позивача про зупинення провадження у справі до отримання доказів.

01.03.2019 через відділ документального забезпечення суду (канцелярія) позивачем подано заяву про призначення повторної експертизи. В поданій заяві позивач просить призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам, на розгляд яких повторно поставити питання під номером 2, 4, 7, 8, викладені в ухвалі від 07.11.2017 року.

В обґрунтування поданої заяви позивач зазначає, що висновок експерта не містить опису тріщин на ведучій шестерні. Зокрема, тріщин які йдуть від отворів для кріплення до центрального отвору; тріщин які йдуть від отворів для кріплення до зовнішньої сторони шестерні, а також сліди затягування гвинтів. Відсутність у висновку експерта описаних наявних тріщин, що йдуть у різних напрямках, відсутність описаних наявних слідів затягування не дозволяє встановити або спростувати наявність причинно-наслідковий зв'язку між затягуванням ведучої шестерні, появі внаслідок затягування тріщин, як наслідок - відсутністю в ній зубця, який знаходився між двома тріщинами. Крім того, позивач вважає, що викладені обставини дозволяють стверджувати про неповне проведення дослідження, необґрунтованість висновків такої експертизи, суперечливість із матеріалами справи.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 8 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Частиною 5 статті 98 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

Відповідно до частини 4 статті 69 Господарського процесуального кодексу України експерт зобов'язаний з'явитися до суду за його викликом та роз'яснити свій висновок і відповісти на питання суду та учасників справи. За відсутності заперечень учасників справи експерт може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до змісту статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Частини 1-3 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України передбачають, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Згідно із ч. 1 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Як вбачається із матеріалів справи 28.01.2019 на адресу Господарського суду Чернігівської області надійшов супровідний лист №2979/18-33 від 18.01.2019 від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз до якого додано, зокрема, висновок експерта за результатами трасологічної експертизи №2979/18-33 від 12.06.2018.

При цьому судом встановлено, що запропоновані позивачем у заяві питання, які він просить поставити експерту, вже розглянуті в рамках проведеної судової трасологічної експертизи (висновок експерта №2979/18-33 від 12.06.2018 долучено до матеріалів справи). Однак, не погоджуючись із її висновками, позивач просить призначити у даній справі повторну судову експертизу, на вирішення якої просить поставити питання, що попередньою експертизою вже розглядались.

Відповідно до ст. 107 Господарського процесуального кодексу України, за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

Повторною визнається судова експертиза, у проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об'єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судові експертизі. Нові об'єкти на дослідження повторної судової експертизи подаватися не можуть, так само як не можуть ставитися на її вирішення питання, які не розглядалися попередньою експертизою.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні. Повторну судову експертизу слід доручати іншому експерту (експертам).

З огляду на викладене, а також враховуючи, що в матеріалах справи наявний висновок експерта №2979/18-33 від 12.06.2018, щодо якого в судовому засіданні 28.02.2019 та 01.03.2019 судовим експертом ОСОБА_3 були надані розяснення щодо проведеної експертизи та дані відповіді на питання позивача, з огляду на те, що в судовому засіданні 06.11.2017 суд перейшов до розгляду справи по суті, тому суд не вбачає підстав для задоволення заяви позивача про призначення у справі повторної судової експертизи, у зв'язку з їх безпідставністю та недоцільністю.

01.03.2019 позивачем через відділ документального забезпечення суду подано заяву від 01.03.2018 про призначення колегіального розгляду справи. В поданій заяві позивач просить поновити строк на подання заяви про призначення колегіального розгляду справи та призначити колегіальний розгляд справи № 927/922/17. В обґрунтування поданої заяви позивач стверджує, що строк подання заяви пропущено з тих причин, що відповідно до попередньої редакції Господарського процесуального кодексу України, подавати клопотання про колегіальний розгляд справи можливо було під час розгляду справи по суті, а не лише до подання позову або на стадії підготовчого провадження. Про складність даної справи свідчить висновок судової експертизи, зроблений судовим експертом ОСОБА_3 та його пояснення щодо висновку.

За приписами ч. 10 ст. 33 Господарського процесуального кодексу України якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала.

Отже, у розумінні даної частини ст. 33 Господарського процесуального кодексу України призначення колегіального розгляду справи можливе лише на стадії підготовчого провадження та не допускається під час розгляду справи по суті.

Відтак, суд, розглянувши заяву позивача про поновлення строку на подання заяви про призначення колегіального розгляду справи та про призначення колегіального розгляду справи № 927/922/17, вважає за необхідне відмовити у задоволенні останньої.

Керуючись ст.42, 46, 32, 33, 81, 177, 182, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Агрофірма ім. Шевченка» в задоволенні заяви від 28.02.2019 про поновлення строку на подання заяви про витребування доказів та про витребування від Публічного акціонерного товариства «Івано-Франківський завод «Промприлад» доказів.

2. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Агрофірма ім. Шевченка» в задоволенні усного клопотання про зупинення провадження у справі до отримання доказів.

3. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Агрофірма ім. Шевченка» в задоволенні заяви від 01.03.2019 про поновлення строку на подання заяви на призначення колегіального розгляду справи та про призначення колегіального розгляду справи.

4. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Агрофірма ім. Шевченка» в задоволенні заяви від 01.03.2019 про призначення повторної експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її підписання в порядку ст.256 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням приписів п.п.17.5 п.17 Розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://www.court.gov.ua. або в Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали складено 04.03.2019.

Суддя Н.Ю.Книш