ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" лютого 2019 р. Справа№ 925/188/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Буравльова С.І.

Мартюк А.І.

без повідомлення (виклику) учасників справи

розглянувши матеріали апеляційної скарги

заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України

на ухвалу Господарського суду Черкаської області

від 13.12.2018 (повний текст ухвали підписано 14.12.2018)

у справі №925/188/18 (суддя Кучеренко О.І.)

за позовом заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України,

до 1) Акціонерного товариства "Агро Інвест Компані";

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче

підприємство "Імпульс Плюс"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: 1) Дочірнє підприємство Державної акціонерної компанії

"Хліб України" "Тальнівський комбінат хлібопродуктів"

2) Державна акціонерна компанія "Хліб України"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1) Публічне акціонерне товариство "ОТП Банк"

2) Товариство з обмеженою відповідальність

"Грейт Логістик"

про витребування майна

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 у справі №925/188/18 відмовлено Державній акціонерній компанії "Хліб України" у поновленні процесуального строку на подання додаткових доказів, повернуто Державній акціонерній компанії "Хліб України" документи, додані до заяви про долучення доказів до матеріалів справи від 27.11.2018 № 1-2-12/335 на підставі ст.ст. 80, 119, 233-235 ГПК України.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду першої інстанції, скаржник (заступник прокурора Черкаської області) звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 у справі № 925/188/18, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підстави апеляційної скарги обґрунтовуються наступними доводами.

Скаржник вказує на те, що ДАК "Хліб України" за причин, що не залежали від компанії, не могла подати у вказаний судом строк відповідні докази, вони повинні бути прийняті судом до розгляду справи відповідно до вимог п. 8 ст. 80 ГПК України, також ДАК "Хліб України" вжито вичерпних заходів до їх пошуку в архівних документах та які були знайдені в архівних матеріалах іншого Дочірнього підприємства компанії - Потаський комбінат хлібопродуктів, таким чином, ДАК "Хліб України" з незалежних від неї обставин не могла знати про наявність документів, які стосуються фінансового та статистичного обліку майна ДП ДАК "Хліб України" "Тальнівський комбінат хлібопродуктів" та Дочірнього виробничо-заготівельного підприємства "Тальне" ДАК "Хліб України", в архівних матеріалах щодо Потаського комбінату хлібопродуктів.

Скаржник зазначає, що суд першої інстанції обґрунтовуючи висновок про відсутність підстав для поновлення ДАК "Хліб України" процесуального строку для подачі доказів, вказав, що ці докази вже знаходяться в матеріалах справи - надійшли від представника дочірнього підприємства ДАК "Хліб України" "Тальнівський комбінат хлібопродуктів", однак, на думку скаржника, судом першої інстанції помилково не враховано, що відповідне клопотання дочірнього підприємства не розглянуто, а додані до нього докази повернуті заявнику.

Окрім того, в тексті апеляційної скарги скаржником викладено клопотання про поновлення пропущеного строку, встановленого для подання апеляційної скарги на ухвалу суду, обґрунтоване тим, що повний текст оскаржуваної ухвали прокуратурою Черкаської області отримано лише 19.12.2018, що унеможливило своєчасне подання апеляційної скарги у законодавчо встановлений для цього строк.

Водночас в прохальній частині апеляційної скарги скаржник просить розгляд апеляційної скарги заступника прокурора Черкаської області на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 здійснювати в судовому засіданні за участю прокурора та сторін.

Клопотання про призначення судового засідання з викликом сторін обґрунтоване тим, що ціна позову у даній справі складає 23 774 294, 15 грн., а тому скаржник просить здійснювати розгляд даної апеляційної скарги з повідомленням учасників справи.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2019 апеляційну скаргу заступника прокурора Черкаської області передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Зубець Л.П., суддів Буравльова С.І., Мартюк А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.01.2019 поновлено пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження у справі №925/188/18 за апеляційною скаргою заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018.

Відмовлено заступнику прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України у задоволенні клопотання про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалено здійснювати розгляд апеляційної скарги заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 у справі № 925/188/18 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Суд апеляційної інстанції відхилив клопотання скаржника про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін з огляду на наступне.

Відповідно до частин 2 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в п 9 ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України (про відмову поновити або продовжити пропущений процесуальний строк), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частин 5, 6, 7 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Частиною 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

08.02.2019 від ТОВ "ВП Імпульс Плюс" через відділ канцелярії суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, зокрема, вказує на те, що питання долучення до матеріалів справи розподільчого балансу та акту інвентаризації майна вже вирішувалось судом, а саме: 06.11.2018 в ухвалі суду першої інстанції встановлено, що 06.11.2018 представником Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії "Хліб України" "Тальнівський комбінат хлібопродуктів" було подане клопотання про приєднання до справи додаткових доказів від 05.11.2018 (зареєстроване 06.11.2018 за № 32737/18), яке обґрунтоване тим, що заявник посилаючись на виконання ухвали суду від 10.05.2018 щодо надання акту оцінки майна орендованого підприємства, повідомив про неможливість подання цих документів, проте, ним вжито вичерпних заходів з пошуку таких доказів, які були випадково виявлені в архіві іншого підприємства, тому просить суд для повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи приєднати ці документи до справи. Суд розглянувши вказане клопотання, заслухавши думку учасників справи, вирішив, що вказане клопотання не підлягає до задоволення. Як зазначалось вище докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Доведення поважності причин несвоєчасного подання доказів, доводиться на загальних підставах, тобто відповідними доказами. Оскільки, заявник не довів, що подання цих доказів у строк, визначений ухвалою суду відбулось з незалежних від нього причин, то суд залишає без розгляду клопотання третьої особи про залучені документів до справи.

Тобто, дане питання вже розглядалось судом і в його задоволенні було відмовлено, а обґрунтування поважності причин пропуску строку аналогічне тому, яке заявив ДП ДАК "Хліб України", і в розумінні ст. 75 ГПК України суд вже встановив факт неповажності причин пропуску, даний факт встановлений судовим рішенням (ухвалою), яке не було піддане апеляційному оскарженню, тобто не потребує додатковому доведенню та перегляду в апеляційному порядку.

05.02.2019 від ДП Державної акціонерної компанії "Хліб України" "Тальнівський комбінат хлібопродуктів" через відділ канцелярії суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому останній просить задовольнити апеляційну скаргу заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 у справі № 925/188/18 та зазначає, що судом не надано оцінку поважності пропуску строку на подання доказів, що в наступному призведе до ухвалення судового рішення без з'ясування всіх обставин справи.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дослідивши надані до матеріалів справи докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, встановлено судом першої інстанції та перевірено колегією суддів, 30.11.2018 через канцелярію виконуючим обов'язки голови правління Державної акціонерної компанії "Хліб України" ОСОБА_3 подано заяву від 27.11.2018 №1-2-12/334 про поновлення пропущеного строку для подання документів, оскільки ці строки пропущені з поважних причин. Обґрунтовуючи поважність пропуску строку заявник посилається на те, що для пошуку доказів, які підприємство просить долучити до матеріалів справи, потребувалось багато часу, компанією вжито вичерпних заходів до їх пошуку в архівних документах, тому просить суд поновити Державній акціонерній компанії "Хліб України" строк для подання документів, що стосуються позову, надавши можливість виконати вимоги статті 80 ГПК України. До вказаної заяви додано заяву від 27.11.2018 № 1-2-12/335 про долучення до матеріалів справи доказів, які з поважних причин не були подані Державною акціонерною компанією "Хліб України". У заяві вказано, що в ході пошуку оригіналу акту оцінки майна орендного підприємства від 26.12.1997, яким прийнято майно Державного підприємства Тальнівський комбінат хлібопродуктів та який витребувався ухвалою суду від 10.05.2018, було знайдено розподільчий баланс, складений в процесі розподілу майна між Дочірнім підприємством Державної акціонерної компанії "Хліб України" "Тальнівський комбінат хлібопродуктів" та Дочірнім Виробничо-заготівельним підприємством "Тальне" Державної акціонерної компанії "Хліб України" станом на 01.03.2000, а також акти інвентаризації майна Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії "Хліб України" "Тальнівський комбінат хлібопродуктів" до та після розподілу, Дочірнього виробничо-заготівельного підприємством "Тальне" Державної акціонерної компанії "Хліб України" станом на 21.08.2006. Раніше ДАК "Хліб України" попереднім листом повідомив господарський суд про неможливість надання зазначених документів, водночас Компанією вжито вичерпних заходів до їх пошуку в архівних документах. Зазначені документи знайдені в матеріалах іншого Дочірнього підприємства Компанії - Потаський комбінат хлібопродуктів, які зберігалися там помилково, незважаючи на те, що строк їх зберігання згідно Закону України "Про бухгалтерський облік та звітність в Україні" закінчився. Оскільки обсяг поданих заявником документів є надмірним та подані документи мають надмірний обсяг сторінок, виготовлення їх та надсилання іншим учасникам справи призведе до невиправданого фінансового навантаження, посилаючись на норми ст. 80 ГПК України заявник вважає за можливе надати учасникам процесу можливість ознайомитися з документами в суді. З метою повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи заявник просить суд долучити до матеріалів справи надані в якості доказів документи що стосуються позову, та які додані до цієї заяви.

Процесуальні питання подання доказів встановлені статтею 80 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 27.03.2018, у зв'язку із залученням третіх осіб на стороні позивача (у тому числі і Державну акціонерну компанію "Хліб України"), судом для відповідачів та третіх осіб було встановлено строк для подання усіх документів та пояснень 15 днів з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі. У судовому засіданні 02.05.2018 суд задовольнив клопотання прокурора та зобов'язав Державну акціонерну компанію надати суду оригінал або належним чином засвідчену копію Акту оцінки вартості майна орендного підприємства Тальнівський КХП від 26.12.1997, яким було передано державне майно підприємства до Державної акціонерної компанії "Хліб України". А ухвалою суду від 24.07.2018 поновив Державній акціонерній компанії "Хліб України" строк для подання пояснень щодо позову та прийняв їх до розгляду. Відповідно до пункту 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно із ст.ст. 113, 118 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Поновлення та продовження процесуальних строків встановлені статтею 119 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Державна акціонерна компанія "Хліб України" у заяві про поновлення строку на подання документів вказала, що попереднім листом повідомляла суд про неможливість подання витребуваних документів, у зв'язку із їх знищенням за строками зберігання, водночас Компанія зазначає, що нею вжито вичерпних заходів до їх пошуку в архівних документах та які були знайдені в матеріалах іншого Дочірнього підприємства Компанії - Потаський комбінат хлібопродуктів, які зберігалися там помилково.

Однак, Державною акціонерною компанією "Хліб України" до матеріалів справи не надано доказів, які підтверджують факт того, що пошуки документів здійснювались з метою їх надання до суду, у зв'язку з розглядом справи № 925/188/18, а не з інших причин, тобто не було наведено об'єктивних причин неможливості подання доказів у встановлений судом строк.

Як вже зазначалось, ухвалою Господарського суду Черкаської області від 27.03.2018 зобов'язано Державну акціонерну компанія "Хліб України" надати суду оригінал або належним чином засвідчену копію акту оцінки вартості майна орендного підприємства "Тальнівський ТХП" від 26.12.1997, яким було передано державне майно підприємства до Державної акціонерної компанії "Хліб України", натомість Державною акціонерною компанією "Хліб України" надані документи, які стосуються фінансового та статистичного обліку майна Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії "Хліб України" "Тальнівський комбінат хлібопродуктів" та Дочірнього виробничо-заготівельного підприємства "Тальне" Державної акціонерної компанії "Хліб України".

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що подані заявником документи не є тим документом, який був витребуваний судом і заявником не доведено належними доказами неможливість подання додаткових доказів у визначений законом строк.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

З огляду на вищевикладене, правові підстави для скасування ухвали Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 у справі № 925/188/18 та для задоволення апеляційної скарги Заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України, відсутні.

Скаржником у апеляційній скарзі не наведено порушень норм процесуального права, передбачених ч. 3 ст. 277 ГПК України, що є обов'язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення.

Твердження апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених в ухвалі Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 у справі № 925/188/18.

Скаржником, на підтвердження доводів щодо неправильного застосування норм процесуального та матеріального права, не наведено обставин, які б свідчили про наявність таких порушень.

Відповідно до частин 1-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно із ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Положеннями ст. 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов'язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів.

За змістом ст.ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду ухвали судом апеляційної інстанції, скаржник не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних доводів, які могли б бути прийняті та досліджені судом апеляційної інстанції в розумінні ст.ст. 73, 74, 76-79 ГПК України.

За встановлених обставин, на думку колегії суддів, висновок місцевого суду про відсутність правових підстав для поновлення процесуального строку на подання додаткових доказів відповідає нормам чинного законодавства, фактичним обставинам справи і наявним у ній матеріалам, а доводи апеляційної скарги його не спростовують.

Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об'єктивно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також правильно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваного у даній справі судового рішення відсутні.

Відповідно до ч.ч.1-4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається:

1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін;

2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта (позивача).

Керуючись ст.ст. 13, 14, 73, 74, 76, 129, 255, 270, 271, 275, 276, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 у справі №925/188/18 - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.12.2018 у справі № 925/188/18 - залишити без змін.

3. Матеріали справи №925/188/18 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку і строки, визначені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді С.І. Буравльов

А.І. Мартюк

Повний текст постанови складено 06.03.2019