ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" березня 2019 р. Справа№ 910/15279/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Суліма В.В.

Смірнової Л.Г.

без виклику сторін

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_2

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 у справі № 910/15279/18 (суддя Мельник В.І.)

за зустрічним позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_3

про визнання права власності на частку в статутному капіталі,

УСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст і підстави позовних вимог

ОСОБА_2 подав на розгляд Господарського суду міста Києва зустрічну позовну заяву до ОСОБА_3 про визнання права власності на частку в статутному капіталі ТОВ "Творча майстерня "Вісак".

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтовані тим, що відповідач (ОСОБА_3) та третя особа (ОСОБА_4) не визнають за ОСОБА_2 право власності на частку у статутному капіталі ТОВ «Творча майстерня «Вісак» та заперечують існування підстав для його визнання. У відповідності до приписів ст. 392 Цивільного кодексу України та ст. 15-16 Цивільного кодексу України, право підлягає захисту шляхом визнання за ОСОБА_2 права власності на частку у статутному капіталі ТОВ «Творча майстерня «Вісак» у розмірі 13 090 000,00 грн, що складає 70% статутного капіталу товариства.

2. Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 з вимогами до ОСОБА_3 про визнання права власності на частку в статутному капіталі ТОВ "Творча майстерня "Вісак" у справі 910/15279/18, повернуто заявнику.

Ухвала Господарського суду міста Києва обґрунтована тим, що за змістом п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Суд першої інстанції, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, встановив, останню підписано ОСОБА_2, проте не надано ніяких документів які б посвідчували особу позивача (копія паспорта). В зв'язку із цим, оскільки не можливо встановити, хто саме підписав позовну заяву, повернув її на підставі ст. 180, п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

3. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених у ній доводів

ОСОБА_2 18.01.2019 (згідно з даних на сайті Укрпошти) звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 по справі 910/15279/18, справу направити до Господарського суду міста Києва для прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 для продовження розгляду.

Скаржник вказує, що ст. 164 Господарського процесуального кодексу України визначено вичерпний перелік документів, що додаються до позовної заяви. Зазначеною статтею не встановлено, що позивач (фізична особа) зобов'язаний додавати до позовної заяви копію паспорта для підтвердження своєї особи.

Апелянт обґрунтовує скаргу тим, що Господарським судом міста Києва було порушено норми процесуального права, які призвели до постановления помилкової ухвали від 17.12.2018 року та безпідставного повернення заявнику його зустрічної позовної заяви у справі №910/15279/18.

4. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

28.02.2019 через канцелярію суду від ОСОБА_3 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вона просить суд залишити апеляційну скаргу ОСОБА_2, подану адвокатом ОСОБА_5 без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 про поверненння зустрічної позовної заяви - без змін.

Відповідач обґрунтовує відзив тим, що ОСОБА_2 не додано до позову копії паспорту громадянина України, що унеможливлює вирішення питання щодо наявності процесуальної дієздатності особи, яка підписала позов. Також суд не встановив особу через її нез'явлення до Господарського суду міста Києва в підготовче засідання 14.12.2018. А тому суд правомірно дійшов висновку про те, що позовна заява разом з додаткими підлягає поверненню особі, яка її подала.

5. Надходження апеляційної скарги на розгляд Північного апеляційного господарського суду та межі апеляційного перегляду рішення суду

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2019 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Коротун О.М., судді: Сулім В.В., Смірнова Л.Г. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 у справі №910/15279/18. Зобов'язано ОСОБА_2 надати до апеляційного суду оригінал повернутої зустрічної позовної заяви з усіма додатками до неї, з відміткою вхідної кореспонденції Господарського суду міста Києва протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше 01.03.2019. Розгляд справи призначено без повідомлення учасників справи.

26.02.2019 апелянтом на виконання вимог ухвали Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2019 подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи, а саме оригіналу повернутої зустрічної позовної заяви з додатками до неї, з відміткою вхідної кореспонденції Господарського суду міста Києва.

Оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про повернення позовної заяви передбачено п. 6 ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), тобто апеляційна скарга ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 підлягає розгляду без повідомлення учасників справи.

ПОЗИЦІЯ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ

6. Мотиви, з яких виходить Північний апеляційний господарський суд, та застосовані ним положення законодавства

Відповідно до статті 180 ГПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За змістом п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Тобто, вказаною нормою передбачено, що фізична особа, як позивач в даній справі, повина зазначити у позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Як вбачається з зустрічної позовної заяви, позивачем вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Також суд апеляційної інстанції вважає, що зазначення номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України не є обов'язковим, оскільки позивачем у зустрічному позові зазначено його номер облікової картки платника податків, а також його визначено відповідачем 2 за первісним позовом, тому у суду першої інстанції не було підстав для застосування п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

Водночас, суд апеляційної інстанції відхиляє доводи ОСОБА_3, зазначені у відзиві про нез'явлення позивача за зустрічним позовом в судове засідання 14.12.2018. Оскільки законодавець не повязує вчинення відповідних процесуальних дій із встановленням особи в судовому засіданні (на стадії підготовчого засідання).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, ратифікованої Україною 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем виконано вимоги п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Наведеного судом першої інстанції враховано не було, тому, повернувши зустрічну позовну заяву, суд порушив право сторони на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду.

За таких обставин, ухвала суду першої інстанції прийнята з порушенням наведеної норми процесуального права та підлягає скасуванню.

Водночас, суд апеляційної інстанції зазначає, що до зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 (наданої до суду апеляційної інстанції) не додано доказів сплати судового збору, що є підставою для залишення її без руху. Разом із цим, зазначене не є тією обставиною, яка передбачає можливість залишення без змін оскаржуваної ухвали суду першої інстанції. А тому зустрічна позовна заява підлягає направленю на розгляд до суду першої інстанції на стадію вирішення питання про відкриття провадження по справі.

7. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Зважаючи на викладене, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга обґрунтована, а ухвала суду першої інстанції така, що прийнята з порушенням норм процесуального права, зокрема п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

Отже, керуючись ст. 2, 269, 270, 271 п. 6 ч. 1 ст. 275, п. 4 ч. 1 ст. 280, 281, 282 ГПК України - суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги у даній справі та скасування ухвали суду першої інстанції.

8. Судові витрати

Оскільки суд апеляційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється (ч. 14 ст. 129 ГПК), а понесені судові витрати за апеляційний перегляд підлягають розподілу за результатами розгляду спору по суті судом першої інстанції.

Керуючись ст. 2, 269, 270, 271, п. 6 ч. 1 ст. 275, п. 4 ч. 1 ст. 280, ст. 281, 282, 284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 у справі № 910/15279/18 - задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2018 у справі №910/15279/18 скасувати.

3. Зустрічний позов ОСОБА_2 з доданими документами передати на розгляд до Господарського суду міста Києва на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

4. Матеріали справи невідкладно надіслати до господарського суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню згідно зі ст. 255, п. 2 ч. 1 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді В.В. Сулім

Л.Г. Смірнова