ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"05" березня 2019 р. м. Київ Справа № 911/561/19

Суддя Рябцева О.О., розглянувши матеріали

За позовом Публічного акціонерного товариства «Українська Інноваційна Компанія», Луганська обл., м. Сєвєродонецьк

до ОСОБА_1, м. Київ

про звернення стягнення на предмет іпотеки

встановив:

Позовна заява не відповідає вимогам розділу III Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позивачем не дотримано вказаних вимог. Позивачем у позовній заяві не зазначено номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача (за наявності) та відомих позивачу номерів засобів зв'язку, та адреси електронної пошти відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивачем як доказ направлення відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами додано накладну № 509 від 27.02.2019 р., опис вкладення у цінний лист від 27.02.2019 р.

Проте, Правилами надання послуг поштового зв'язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 р. встановлено, що про прийняття для пересилання реєстрованого поштового відправлення (поштового переказу) відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" видається розрахунковий документ, що підтверджує надання такої послуги (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Отже, зазначеною нормою передбачена видача відправнику розрахункового документа, який є доказом прийняття для пересилання реєстрованого поштового відправлення. Таким чином, тільки накладна № 509 від 27.02.2019 р., опис вкладення у цінний лист від 27.02.2019 р. не можуть бути належним доказом надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів, оскільки до нього не додано розрахункового документу, що підтверджує надання послуги з пересилання.

Належним доказом відправлення відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами є чек (квитанція) з описом вкладення у цінний лист.

Згідно з ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви немайнового характеру - 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" розмір прожитковий мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2019 року складає 1921,00 грн.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд: 1) у рахунок погашення заборгованості ТОВ «Укр Поліскорм» перед ПАТ «Українська Інноваційна Компанія» за кредитним договором № 4706 про надання не відновлювальної кредитної лінії від 16.09.10 р. у розмірі 2000000,00 грн. звернути стягнення на предмет іпотеки - земельну ділянку, площею 9,5838 га, кадастровий номер :03:001:0051, що знаходиться за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н., с. Софіївська Борщагівка, та на все, що на ній збудовано; 2) визначити спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом реалізації предмету іпотеки на прилюдних торгах; 3) встановити початкову ціну предмету іпотеки для його подальшої реалізації на рівні не нижчому за звичайні ціни на вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності (незалежним експертом) на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Отже, позивачем заявлено 1 вимогу майнового характеру та 2 вимоги немайнового характеру. Проте, до позовної заяви додано платіжне доручення № 217 від 25.02.2019 р. про сплату 30000,00 грн. судового збору. Тобто позивачем сплачено судовий збір лише за вимогу майнового характеру (2000000 * 1,5% = 30000).

Таким чином, позивачу необхідно доплатити (1921 * 2 = 3842) 3842 грн. судового збору за дві вимоги немайнового характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя

Постановив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом 10 днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

3. Зобов'язати позивача надати до суду:

- докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

- пояснення чи доповнення до позовної заяви з зазначенням номерів засобів зв'язку, адреси електронної пошти, та електронної адреси позивача (за наявності), та відомих позивачу номерів засобів зв'язку, адреси електронної пошти відповідача.

- докази направлення відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами.

4. Попередити позивача про те, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили після її підписання відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України та не підлягає оскарженню.

Суддя О.О. Рябцева