УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

05.03.2019Справа № 910/1612/19

Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В., розглянувши матеріали за позовом Інгульського відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області (54056, м. Миколаїв, вул. Космонавтів, 61) до Публічного акціонерного товариства "Кредитпромбанк" (01014, м. Київ, бул. Дружби народів, 38) про стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

11 лютого 2019 року до Господарського суду міста Києва від Інгульського відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області (позивач) надійшла позовна заява б/н б/д до Публічного акціонерного товариства "Кредитпромбанк" (відповідач) про стягнення безпідставно набутих грошових коштів в сумі 7603,88 грн. (сім тисяч шістсот три гривні 88 копійок).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що грошові кошти в сумі 7603,88 грн. були отримані позивачем в результаті реалізації арештованого нерухомого майна шляхом проведення електронних торгів та перераховані відповідачу, як стягувану у виконавчому провадженні, в подальшому електронні торги визнано судом недійсними, тобто правова підстава знаходження грошових коштів у відповідача відпала, відтак позивач має право відповідно до норм ст. 1212 Цивільного кодексу України вимагати повернення грошових коштів, отриманих ним в результаті реалізації арештованого майна.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 року у справі № 910/1612/19 позовну заяву б/н б/д Інгульського відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області до Публічного акціонерного товариства "Кредитпромбанк" про стягнення грошових коштів залишено без руху, надано Інгульському відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Так, ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 року у справі № 910/1612/19 було зобов'язано Інгульський відділ державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області в строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви через відділ діловодства суду надати:

- письмову заяву із зазначенням відомих номерів засобів зв'язку відповідача, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача;

- письмову заяву із зазначенням відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви;

- письмову заяву із зазначенням відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи;

- докази сплати судового збору у встановлених Законом порядку та розмірі в сумі 1921,00 грн. (оригінал квитанції або платіжного доручення);

- докази направлення відповідачу копії позовної заяви б/н б/д разом з доданими до неї документами із зазначенням вичерпного переліку документів, які були направлені відповідачу (оригінали фіскального чеку та опису вкладення);

- письмові пояснення щодо підвідомчості даного спору саме до юрисдикції господарського суду, з посиланням на норми чинного законодавства;

- подання до суду придатних для огляду судом належним чином засвідчених копій казначейської виписки про надходження коштів від ОСОБА_2 на рахунок Інгульського ВДВС; реєстр на відправлення рекомендованих листів за 13.04.2016 року; список № 270 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих поданих в Миколаїв - 28; список № 189 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих поданих в Миколаїв від 24.01.2018 року.

Таким чином, залишаючи позовну заяву без руху ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 року, судом встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданого позову, за умови усунення яких саме у спосіб, встановлений судом, позовна заява підлягає прийняттю до розгляду, а провадження у справі за таким позовом - відкриттю в силу приписів ст. 176 Господарського процесуального кодексу України.

Так, поштове відправлення з ухвалою суду у даній справі було направлене Інгульському відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області за адресою: 54056, м. Миколаїв, вул. Космонавтів, 61, яка вказана в позовній заяві.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 151ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 року у справі № 910/1612/19 вручено заявнику - 19.02.2019 року.

Тобто, строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви до 01.03.2019 року (включно).

Відповідно до ч. 3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

04.03.2019 року через відділ діловодства суду від Інгульського відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області надійшла заява б/н б/д «Про усунення недоліків позовної заяви» (вказані документи були направлені до суду засобами поштового зв'язку 28.02.2019 року, що підтверджується відбитком календарного штемпеля на конверті), відтак вважається такою, що подана в строк.

Втім, дослідивши надані заявником документи суд встановив, що до суду не надано доказів сплати судового збору у встановлених Законом порядку та розмірі в сумі 1921,00 грн. (оригінал квитанції або платіжного доручення).

При цьому, разом із заявою про усунення недоліків позовної заяви заявником подано клопотання про відстрочення оплати судового збору строком на 1 місяць.

Розглянувши вказане клопотання про відстрочення оплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності перелічених умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Норми частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" не містять посилання на інші підстави, за наявності яких суд може задовольнити клопотання про відстрочення сплати судового збору та містять вичерпний перелік підстав, за яких суд може задовольнити клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов'язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи даний принцип, а також положення ст.ст. 5, 8 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні звільнення, відстрочення від сплати судового збору.

Вибіркове надання господарським судом суб'єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу шляхом звільнення чи відстрочення сплати судового збору, окрім випадків, встановлених ст. 8 Закону України "Про судовий збір", призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Водночас доступ до правосуддя у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не привести судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ГПК України.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України" зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування майнового стану заявника.

Тобто, передбачена законодавчо можливість відстрочки судом від сплати судового збору не є безумовною підставою для її застосування судом у разі самого лише заявлення відповідного клопотання без підтвердження викладених доводів належними доказами.

Пунктом 3 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 12.11.2015 р. № 01-06/2093/15 "Про деякі питання практики застосування Закону України "Про судовий збір" роз'яснено, що за змістом положень статті 8 Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу (в тому числі й органів державної влади).

Відтак, відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору є правом суду, а не його обов'язком. При цьому, це право суду закон пов'язує із встановленням обставин, які свідчать про дійсну складність фінансового становища сторони, яка звертається з відповідним клопотанням.

Водночас, законом не визначено обставин, які беззаперечно свідчать про наявність у суду обов'язку вчинення відповідних дій, а обґрунтування відповідних обставин покладається на заінтересовану сторону.

Отже, беручи до уваги вищевикладене та з огляду на імперативні приписи ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд відмовляє у задоволенні клопотання Інгульського відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області про відстрочення оплати судового збору.

На підставі наведених приписів процесуального законодавства, з огляду на невиконання заявником вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 15.02.2019 року щодо усунення всіх недоліків позовної заяви, відповідна заява вважається неподаною і підлягає поверненню особі, що звернулася із позовною заявою.

Разом з тим, суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ч. 4 ст. 174, ст.ст. 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. В задоволені клопотання про відстрочення оплати судового збору Інгульського відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області - відмовити.

2. Позовну заяву б/н б/д Інгульського відділу державної виконавчої служби міста Миколаїв Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області до Публічного акціонерного товариства "Кредитпромбанк" про стягнення грошових коштів вважати неподаною та повернути заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата підписання: 05 березня 2019 року.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В.Котков