ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

11.03.2019м. ДніпроСправа № 904/17/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО", м. Запоріжжя

до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання договорів частково недійсними

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Секретар судового засідання Коваленко О.В.

Представники:

Від позивача: ОСОБА_1, ордер серія ЗП№107552 від 04 лютого 2019 року, адвокат

Від відповідача: ОСОБА_2, довіреність №14-334юр. від 20 вересня 2018 року, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №276 від 09 квітня 2013 року, адвокат

В засіданні присутні: ОСОБА_3, паспорт серія АН437955 виданий Синельниковським МГВУМВС України в Дніпропетровській області від 25 березня 1999 року, вільний слухач; ОСОБА_4, паспорт серія СА588119 виданий Ленінським РВ УМВС України в Запорізькій області від 09 грудня 1997 року, вільний слухач

С У Т Ь С П О Р У:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", в якому просить:

- визнати недійсним підпункт б) пункту 17.3 стаття 17 "Матеріальна відповідальність та звільнення від неї" договору №1125 від 19.04.2017;

- визнати недійсним підпункт 14.6 пункту 14 "Відповідальність сторін та відшкодування збитків договору №1955 від 19.07.2017".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні пункти договорів суперечать вимогам чинного законодавства, оскільки передбачають одночасне застосування штрафних санкцій за одне й те сам правопорушенням.

Відповідач, Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг", проти задоволення позову заперечує, зазначає, що право встановити в договорі розмір та порядок нарахування штрафу надано сторонам ч. 4 ст. 231 ГК України. В інших випадках порушення виконання господарських зобов'язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою статтею 627 ЦК України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання за договором, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 ЦК України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 ГК України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

14 лютого 2019 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО" до господарського суду надійшла відповідь на відзив мотивована тим, що посилання відповідача на ч. 4 ст.231 ГК України та ст.627 ЦК України як на обґрунтування своєї позиції щодо можливості одночасного застосування штрафу й пені є помилковим. Відповідно до ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме порушення.

28 лютого 2019 року від Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" до господарського суду надійшли заперечення щодо відповіді на відзив на позовну заяву. Відповідач зазначає, що доводи позивача (підрядника) щодо недійсності окремих пунктів договорів №№ 1125, 1955, якими встановлена відповідальність (штраф і неустойка) підрядника у випадку невиконання ним умов цих договорів, по суті зводяться до неможливості застосування за несвоєчасне виконання зобов'язань з виконання робіт такого виду господарсько-правової відповідальності як неустойка, а має застосовуватися виключно пеня або штраф; а також на тому, що пункти договорів щодо відповідальності сторін суперечать законодавству. Проте, як вбачається за результатами роботи позивача (підрядника) договорами №№ 1125, 1955, це не допомогло уникнути тривалого порушення ним строків виконання робіт що є предметом розгляду судами за господарськими справами № 904/2411/18, №908/2621/18.

У підготовчому засіданні, яке відбулося 05 березня 2019 року представником відповідача ОСОБА_2 заявлено усне клопотання про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО" без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України. Клопотання мотивоване тим, що позивач (його представник) не зявився у судове засідання та не повідомив про причини неявки.

Заслухавши усне клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд вийшов до нарадчої кімнати. Після виходу суду з нарадчої кімнати було з'ясовано, що в судове засідання з'явився представник позивача, який надав пояснення стосовно причин його відсутності у підготовчому засіданні, яке розпочалося 05.03.2019 о 14:18. Представник позивача пояснив, що причиною його запізнення у підготовче засідання стала описка, допущена в ухвалі Господарського суду Дніпропетровської області від 12.02.2019 - у тексті ухвали зазначено час проведення підготовчого засідання 14:30, замість 14:10, що підтверджується протоколом судового засідання від 12.02.2019.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.03.2019 виправлено описку, допущену в резолютивній частині ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 12.02.2019, зазначено час підготовчого засідання - 14:10.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.03.2019 в задоволенні усного клопотання Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО" без розгляду - відмовлено. Закрито підготовче провадження та призначено справу для розгляду по суті у судове засідання на 11 березня 2019 року о 16:10.

У судовому засіданні 11.03.2019 представником відповідача, адвокатом ОСОБА_5, подано заяву про недовіру складу суду (відвід судді), в якій просить відвести суддю Господарського суду Дніпропетровської області Євстигнеєву Надію Михайлівну від розгляду справи №904/17/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТС АІК-ЕКО" до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" про визнання договорів частково недійсними.

Заява про відвід судді мотивована тим, що під час підготовчого засідання 05.03.2019, за твердженнями відповідача, мали місце події, які можуть свідчити про наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідач зазначає, що повне з'ясування і документальне підтвердження цих обставин стало відомо відповідачеві за результатами ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи 07.03.2019.

Так, під час розгляду 05.03.2019 відповідачем заявлено усне клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202 ГПК України у зв'язку з неявкою позивача.

Відповідач вбачає порушення судом порядку розгляду цього клопотання і порушення таємниці нарадчої кімнати, оскільки перед виходом до нарадчої кімнати суддя вказала на власний особливий порядок розгляду клопотання про залишення заяви без розгляду, який не визначений законом, а саме: це клопотання буде розглянуте по суті лише в наступному підготовчому засіданні щоб мати можливість пересвідчитися в поважності причин неявки позивача. Вказані обставини підтверджуються протоколом судового засідання, де зокрема зазначено: "14:38:54 Повернення суду з нарадчої кімнати. 14:38:57 після перерви з'явився представник позивача ОСОБА_1І.". Це висловлювання судді про нібито перерву викликає у відповідача численні запитання, оскільки ніякої перерви в цей час не оголошувалося, а суддя до цього перебувала в нарадчій кімнаті.

У заяві про відвід відповідач вказує, що суддя Євстигнеєва Н.М., про що свідчить і аудіозапис підготовчого засідання 05.03.2019 підтвердила порушення таємниці нарадчої кімнати, а саме: "Суд в нарадчій не прийняв рішення оскільки побачив, що з'явився представник позивача".

З огляду на зазначене у відповідача виникають запитання, що є недопустимим, якщо суд є неупередженим та, зокрема, "Яким чином перебуваючи в нарадчій кімнаті суддя змогла когось побачити та/або почути, чи користувалась вона сторонньою допомогою, спеціальними пристроями, телефоном тощо ?"

Відповідач допускає, що під час прийняття рішення сторонні особи могли вплинути на суд для винесення потрібного рішення, що вказує на те, що суддя може бути зацікавлена у результаті розгляду справи.

Відповідач зазначає, що вказані обставини може підтвердити гр. ОСОБА_3, який перебував у засіданні в якості вільного слухача.

Крім того, відповідач зауважує про факт незрозумілого розподілу в Господарському суді Дніпропетровської області значної кількості судових справ, де позивачем виступає вказана юридична особа. Так, у справах №№ 904/17/19, 904/2411/18, 904/2217/18, 904/2215/18 було визначено склад суду - суддя Євстигнеєва Н.М., хоча навіть за приблизними оцінками ймовірність розподілу такої кількості позовних заяв ТОВ "ТС АІК-ЕКО" до ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" поданих протягом 2018-2019 років саме на суддю Євстигнеєву Н.М. є вкрай низькою зважаючи на кількість суддів Господарського суду Дніпропетровської області.

Таким чином, у відповідача наявні сумніви у неупередженості та незацікавленості суду у результаті розгляду справи, що є підставою для відводу судді.

Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Розглянувши заяву позивача про відвід, суд вважає його необґрунтованим з наступних підстав.

Відповідно до п.5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Обставинами, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді відповідач зазначає те, що під час судового засідання 05.03.2019 суд, повідомивши що усне клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з неявкою представника позивача, буде розглянуто в наступному судовому засіданні, після з'ясування причин неявки представника позивача, вийшов до нарадчої кімнати. Однак, після виходу з нарадчої кімнати, судом повідомлено, що після перерви, суд побачив, що прибув представник позивача та продовжив судове засідання. Вказані обставини відповідач розцінює як порушення таємниці нарадчої кімнати. Також відповідач зауважує про незрозумілий розподіл в Господарському суді Дніпропетровської області значної кількості судових справ, де позивачем є ТОВ "ТС АІК-ЕКО".

Так, таємниця нарадчої кімнати визначена у ст. 220 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої:

- під час ухвалення судового рішення ніхто не має права перебувати в нарадчій кімнаті, крім складу суду, який розглядає справу.

- під час перебування в нарадчій кімнаті суддя не має права розглядати інші судові справи;

- судді не мають права розголошувати хід обговорення та ухвалення рішення у нарадчій кімнаті.

Суд звертає увагу, що під час перебування у нарадчій кімнаті ніхто, крім судді, не перебував в нарадчій кімнаті; суддею не розглядалися інші судові справи; а також не розголошувався хід обговорення та ухвалення рішення у нарадчій кімнаті.

Однак, під час запрошення сторін у зал судового засідання, після виходу з нарадчої кімнати, суд побачив, що прибув представник позивача, при цьому повідомивши про відомий йому час судового засідання на 14:30, а не 14:10, як було розпочате підготовче судове засідання 05.03.2019, у зв'язку з чим, судом прийнято рішення продовжити підготовче засідання вже за участю представника позивача.

Таким чином, судом не було порушено таємниці нарадчої кімнати.

Стосовно незрозумілого розподілу в Господарському суді Дніпропетровської області значної кількості судових справ, де позивачем є ТОВ "ТС АІК-ЕКО", суд зазначає, що розподіл судових справ між суддями здійснюється за допомогою автоматизованого розподілу, відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, та суд жодним чином не може вплинути на розподіл цих справ.

Представник відповідача, заявляючи відвід судді не подає жодних доказів порушення судом таємниці нарадчої кімнати визначеної у ст. 220 ГПК України, а також не надає доказів порушення автоматизованого розподілу справ.

Таким чином, мотиви заявленого відводу є безпідставними, оскільки непідтверджені жодними доказами та ґрунтуються на припущеннях.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку надходження заяви про відвід судді.

Таким чином, провадження у справі №904/17/19 підлягає зупиненню для вирішення питання щодо розгляду заяви про відвід судді Євстигнеєвої Н.М. складом суду, який визначається у порядку ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 32, 35, 39, 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

У Х В А Л И В:

Заявлений Публічним акціонерним товариством "АрселорМіттал Кривий Ріг" (адвокат ОСОБА_2А.) відвід судді Євстигнеєвої Н.М. у справі №904/17/19 взнати необґрунтованим.

Зупинити провадження у справі №904/17/19 для вирішення питання щодо розгляду заяви про відвід судді Євстигнеєвої Н.М., складом суду, який визначається у порядку ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 11.03.2019 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений - 12.03.2019

Суддя ОСОБА_6