ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2019 р.м. ХарківСправа № 922/3302/18

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Тацій О.В.

при секретарі судового засідання Мороз Ю.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Харківська міська рада, м.Харків
до Приватного підприємства "Торгкомплектаціяплюс", м.Харків
про визнання укладеним договору
за участю учасників процесу:

відповідно до протоколу судового засідання,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова між Приватним підприємством "Торгкомплектаціяплюс" та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у запропонованій позивачем редакції. Також позивач просить суд стягнути з відповідача суму судового збору у розмірі 1 762,00 грн.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкту - реконструкції частини складського приміщення №1-1 нежитлової будівлі літ. А-1 з улаштуванням антресольного офісного приміщення по вул. Морозова, 11 в м. Харкові, відповідач не виконав покладеного на нього Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до позивача з приводу укладення такого договору.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.12.2018 р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 20.12.2018 р. Даною ухвалою суду було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Харківську міську раду.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 20.12.2018 р. відкладено підготовче засідання на 03.01.2019 р. у зв'язку з неявкою учасників процесу.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.01.2019 р. відкладено підготовче засідання на 22.01.2019 р. у зв'язку з повторною неявкою учасників процесу.

Позивач 15.01.2019 р. надав правове обґрунтування позовних вимог, яке долучено до матеріалів справи.

Третя особа 15.01.2019 р. на виконання вимог ухвали суду від 04.12.2018 р. надала письмові пояснення по справі, які долучені до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою суду від 22.01.2019 р. розгляд підготовчого засідання відкладено на 04.02.2019 р.

Позивач 01.02.2019 р. надав письмові пояснення в порядку ст. 42 ГПК України, які долучено до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.02.2019 р. закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 19.02.2019 р.

У зв'язку із знаходженням судді Тацій О.В. 19.02.2019 р. на лікарняному протокольною ухвалою суду від 21.02.2019 р. судове засідання призначено на 28.02.2019 р. об 11:00 год.

Представник відповідача у призначене судове засідання не з'явився, відзив на позов не надав. Причини неявки суду не відомі, про місце та час розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином, проте всі ухвали суду, що направлялись на його адресу, повернулись за закінченням терміну зберігання.

Представник позивача та третьої особи у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками процесу докази, заслухавши пояснення представника позивача та третьої особи, суд встановив наступне.

Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 13.05.2017 р. №ХК 74, Приватне підприємство "Торгкомплектаціяплюс" є замовником реконструкції частини складського приміщення №1-1 нежитлової будівлі літ. "А-1" з улаштуванням антресольного офісного приміщення по вул. Морозова,11 у м.Харкові.

Відповідачем до п. 22 декларації про готовність об'єкта до експлуатації внесений запис про те, що об'єкт не залучається до сплати пайової участі відповідно до ч. 4 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Проте, у декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 13.05.2017 р. №ХК 74, відповідачем внесено запис про проведення реконструкції без змін зовнішніх конфігурацій, та як наслідок відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформацію щодо договору про пайову участь, відповідно до ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (надалі - Закон), не потрібно.

Натомість положення п. 1.7. Порядку про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова (надалі - Порядок) та ч. 4 ст. 40 Закону не містить перешкод для укладення замовником договору пайової участі, а факт прийняття об'єкта в експлуатацію не звільняє замовника від виконання обов'язку щодо пайової участі.

На виконання розділу 5 Порядку листом-повідомленням від 12.09.2017 р. №1363/0/124-17 позивачем було проінформовано відповідача про необхідність у 10-денний термін звернутися із заявою про укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та додати до заяви документи, передбачені п.2.6 Порядку.

12.01.2018 р. позивачем на адресу відповідача була направлена пропозиція №32/0/124-18 про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та направлено для підписання два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на лист, підписаного договору або протоколу розбіжностей до позивача від відповідача не надходило.

Як вказує позивач у позові, ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням прав та інтересів територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова, в зв'язку з чим позивач звернувся до суду з відповідним позовом для їх захисту.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням вимог чинного законодавства, фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 40 Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Таким чином, приписами ст. 40 Закону визначений обов'язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті), що має відбуватись згідно з Порядком залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, затвердженим органом місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання наведених вимог Закону рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами, внесеними рішенням від 22.05.2013 р. № 319 виконавчого комітету Харківської міської ради) (надалі - Порядок).

Згідно з пунктом 2.5 Порядку замовник будівництва зобов'язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися із заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь.

Відповідно до п. 2.8 Порядку договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова укладається не пізніше п'ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту є: розмір пайової участі (внеску), строк (графік) сплати пайової участі, відповідальність сторін (п. 2.9 Порядку).

Згідно з п. 1.6 Порядку терміни вживаються у такому значенні:

будівництво - нове будівництво, реконструкція, реабілітація, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва;

об'єкти будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси;

замовник будівництва - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку (ділянки) та яка має намір здійснити будівництво або змінити об'єкт будівництва, у тому числі під час проведення будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів та фундаментів у плані об'єкта будівництва.

За приписами ст. 4 Закону України "Про архітектурну діяльність" під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

За змістом ст. 1 Закону замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до статей 2, 10 Закону, статей 4, 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.

Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником будівництва.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 22 березня 2017 року по справі № 3-1553гс16 (908/312/16), від 25 травня 2017 року по справі № 3-187гс17 (922/6583/15) та від 12 липня 2017 року по справі № 3-729гс17 (908/6328/15) та постановах Верховного Суду від 04.06.2018 у справі №908/6331/15, від 26.06.2018 у справі №903/736/17, від 18.04.2018 у справі №331/801/16-ц, від 07.05.2018 у справі №908/6327/15.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 Закону до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва:

1) об'єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів;

2) будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення;

3) будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла;

4) індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках;

5) об'єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів;

6) об'єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об'єктів соціальної інфраструктури;

7) об'єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру;

8) об'єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів;

9) об'єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об'єктів енергетики, зв'язку та дорожнього господарства (крім об'єктів дорожнього сервісу);

10) об'єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків.

Також, даною нормою встановлено, що замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію.

Отже, обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов'язковим.

Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені Законом, приписи ст. 40 якого є імперативними та підлягають обов'язковому виконанню замовниками будівництва.

Положення Порядку не суперечать ст. 40 Закону.

Положеннями статті 40 Закону чітко встановлений обов'язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обов'язку, в свою чергу, встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов'язків щодо пайової участі.

Таким чином, не укладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов'язку в натурі.

Відповідно до положень статті 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (п. 1 ст. 612 ЦК України).

Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання яке прямо передбачене чинним законодавством.

Оскільки згідно положень ст. 40 Закону пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова зобов'язання з пайової участі є грошовим зобов'язанням, яке виникає з договірних відносин.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Враховуючи те, що існує пряма вказівка Закону щодо обов'язковості прийняття пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту діями відповідача з ухилення від участі у розвитку інфраструктури м. Харкова порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання пайових внесків, чим завдається майнова шкода місцевому бюджету.

Згідно зі ст. 187 ГК України спори, що виникають при укладенні господарських договорів за державним замовленням, договорів, укладення яких є обов'язковим на підставі закону, і в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом.

Отже, нормами чинного законодавства можливе спонукання до укладення договору за рішенням суду за умови виникнення переддоговірного спору, якщо обов'язковість укладення договору прямо передбачена законом.

Обов'язковість укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури прямо передбачена Законом, відповідно до умов якого замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування.

Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради при поданні до суду позову зроблено розрахунок розміру величини пайової участі при реконструкції частини складського приміщення №1-1 нежитлової будівлі літ. "А-1" з улаштуванням антресольного офісного приміщення по вул. Морозова, 11.

Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін.

Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Згідно з п. 2.10 Порядку невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі замовника у створенні інфраструктури м. Харкова.

Відповідно до п.п. 3.1, 3.3 Порядку величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта будівництва, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати з придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, становить:

1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд;

2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

За приписами ч. 6 ст. 40 Закону встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати:

1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд;

2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Згідно з п. 5.4 Порядку розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

Відповідно до п. 5.5 Порядку у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об'єкта в експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4. цього Порядку, збільшується на 10 %.

Отже, у випадку несвоєчасного укладання договору розмір пайової участі розраховується відповідно до встановлених у п. 5.4 Порядку 10 або 4 відсотків, які не перевищують законодавчий граничний розмір. На 10 відсотків збільшується вже підрахований розмір пайової участі. При цьому, законодавець вимагає визначення розміру пайової участі у залежності від граничного (максимального) розміру та не обмежує право органу місцевого самоврядування на встановлення додаткових нарахувань на вже підраховану величину пайової участі, у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об'єкта в експлуатацію.

Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушення зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Згідно до частини 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Виходячи зі змісту ч. 2 ст. 193 ГК України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов'язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов'язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов'язки відповідно до договору (ч. 1 ст. 631 ЦК України). Згідно зі статями 251, 253 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення: перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Статтею 530 ЦК визначено, що зобов'язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов'язку не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у; будь-який час.

Згідно зі статтею 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти. Основою успішного виконання бюджетів усіх рівнів с своєчасне і повне надходження відповідних коштів.

За приписами пункту 4-1 частини 1 статті 71 Бюджетного кодексу України кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту спрямовуються до бюджету розвитку місцевого бюджету.

Відповідно до ст. 40 Закону кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.

Щорічно Харківська міська рада затверджує бюджет міста Харкова на відповідний рік. Відповідно до цих рішень джерелами формування спеціального фонду бюджету міста Харкова є, зокрема, кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, отримані відповідно до Закону. Вказані кошти, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 9 Бюджетного кодексу України відносяться до доходів бюджету від неподаткових надходжень. Внаслідок невиконання замовниками будівництва зобов'язань щодо сплати до міського бюджету коштів пайової участі, що прямо встановлені Законом, третя особа недоотримає відповідні кошти.

Отже, встановлений у п. 2.1.2. проекту договору строк платежу пайового внеску у повній сумі єдиним платежем або частинами протягом 10 календарних днів з дня укладення даного договору, є збалансованим терміном сплати пайової участі до бюджету м. Харкова.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України).

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно зі ст. 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Господарський суд, при вирішення даної справи враховує висновки, наведені Європейським судом з прав людини у справі "Проніна проти України", яким було вказано, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Підсумовуючи викладене, враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10, 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядком про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, ст. ст. 251, 253, 525, 526, 530, 610, 612, 625, 631 Цивільного кодексу України, ст. ст. 187, 193, 236 Господарського кодексу України, ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова між Приватним підприємством "Торгкомплектаціяплюс" (61135, м. Харків, вул. Героїв Праці, 46, ) та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції, 7, ) у наступній редакції:

"Договір №

про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова

м. Харків "__" _______________201__р.

Департамент економіки та комунального майна, іменований надалі "Департамент", в особі заступника міського голови - директора Департаменту економіки та комунального майна Фатєєва Михайла Івановича, що діє на підставі Положення про Департамент економіки та комунального майна, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.11.2015 р. №7/15 "Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання", з однієї сторони, та Приватне підприємство "Торгкомплектаціяплюс", іменоване надалі "Замовник", в особі ________, що діє на підставі Статуту, на виконання Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 №804 (із змінами), уклали цей договір про наступне.

1. Предмет договору

1.1. Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі «Замовника» у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції частини складського приміщення № 1-1 нежитлової будівлі літ. А-1 з улаштуванням антресольного офісного приміщення по вул. Морозова 11, у м. Харкові.

2.Обов'язки сторін

2.1. «Замовник»:

2.1.1.Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 0002, МФО - 899998, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - Казначейство України (ЕАП), отримувач - УДКСУ у м. Харкові Харківської області) коштів у розмірі 238 541,82 грн. (двісті тридцять вісім тисяч п'ятсот сорок одна гривня 82 копійки), згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова який додається.

2.1.2. Сплачує пайовий внесок таким чином: в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом 10 робочих днів з дня укладання даного договору.

2.2. «Департамент»:

2.2.1. На запит «Замовника» надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку по укладеним договорам про пайову участь на підставі даних Департаменту бюджету і фінансів Харківської міської ради.

3. Відповідальність сторін

3.1. У разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов'язків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми не перерахованих коштів у визначений термін.

4. Час та дія договору

4.1. Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладання цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обов'язків за договором.

5. Зміна та розірвання договору

5.1. Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

5.2. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

5.3. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

5.4. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

5.5. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

6. Особливі умови

6.1. З питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України.

6.2. Умови договору можуть бути змінені або доповнені тільки з письмової згоди сторін і оформляються додатковою угодою до договору.

6.3. У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обов'язки за цим договором переходять до правонаступників.

6.4. У разі зміни власника нерухомого майна, зазначеного в п. 1.1. договору, права та обов'язки щодо виконання умов договору переходять до нового власника.

6.5. Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні, або припиненні договору, вирішуються у судовому порядку.

6.6. Договір набирає чинності з моменту його укладання і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх обов'язків за договором.

6.7. Цей договір складений у 2-х примірниках, які мають силу оригіналу.

7. Адреса та реквізити сторін

Від «Департаменту» Від «Замовника»

Заступник міського голови - Приватного підприємства

директор Департаменту економіки "Торгкомплектаціяплюс"

та комунального майна

_______________М.І. Фатєєв

61003, м. Харків, м-н Конституції, 7"

Стягнути з Приватного підприємства "Торгкомплектаціяплюс" (61135, м. Харків, вул. Героїв Праці, 46, ) на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції, 7, ) 1 762,00 грн. судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судові рішення у справі набирають законної сили, відповідно до ст.ст. 241, 284 Господарського процесуального кодексу України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Східного апеляційного господарського суду в установленому законом порядку протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне рішення складено 11.03.2019 р.

Суддя О. В. Тацій