ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2019 року

м. Київ

Справа № 922/2673/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Пєскова В.Г. - головуючий, Катеринчук Л.Й., Погребняка В.Я.,

розглянув у порядку письмового провадження без виклику учасників судового процесу касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Новий асфальт»

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 11.12.2018

у складі колегії суддів: Лакіза В.В. (головуючий), Плахов О.В., Здоровко Л.М.

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новий асфальт»

до Приватного підприємства «Харківспецпостач»

про стягнення 4 220 794, 52 грн.

За результатами розгляду касаційної скарги Касаційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Хронологія подій та опис обставин, встановлених судами першої та апеляційної інстанції

1. У провадженні Господарського суду Харківської області перебуває справа № 922/2673/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новий асфальт» (далі - ТОВ «Новий асфальт») про стягнення з Приватного підприємства «Харківспецпостач» (далі - ПП «Харківспецпостач») 4 220 794, 52 грн заборгованості, яка виникла у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору оренди майна від 02.05.2017 № 2018.02/05.

Обґрунтування заяви

2. 11.10.2018 на адресу суду від позивач надійшла заява про забезпечення позову (вх. 29553), в якій заявник просив накласти арешт на грошові кошти в розмірі 4 220 794, 52 грн, які знаходяться на всіх поточних/розрахункових рахунках ПП «Харківспецпостач».

3. За твердженням позивача внаслідок неналежного виконання договірних зобов'язань за договором оренди майна від 02.05.2017 № 2018.02/05 у відповідача перед позивачем виник основний борг зі сплати орендних платежів у розмірі 4 000 000 грн, на який позивачем нараховано пеню у розмірі 220 794, 52 грн.

Вказана заборгованість не була погашена відповідачем ані у строки, обумовлені договором, ані після звернення позивача до відповідача з претензією з вимогою про сплату коштів, що вказує на ухилення відповідача від виконання взятих на себе зобов'язань, що і стало підставою для звернення позивача за захистом своїх порушених прав до суду.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

4. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.10.2018 заяву ТОВ «Новий асфальт» про вжиття заходів забезпечення позову (вх. № 29553 від 11.10.2018) задоволено. Вжито заходи забезпечення позову у справі № 922/2673/18 за позовом ТОВ «Новий Асфальт» до ПП «Харківспецпостач» про стягнення заборгованості за договором оренди майна та пені за прострочення сплати платежів за договором, шляхом накладення арешту на грошові кошти в розмірі 4 220 794, 52 грн, які знаходяться на всіх поточних/розрахункових рахунках ПП «Харківспецпостач».

5. Суд першої інстанції ухвалу мотивував тим, що з огляду на тривале ухилення від добровільного погашення значної заборгованості відповідача, відсутність зареєстрованого за відповідачем нерухомого майна, за рахунок якого можливе задоволення заявлених вимог, а також розмір статутного капіталу відповідача, який складає 50 грн, невжиття заходів забезпечення позову у вказаній справі шляхом накладення арешту на рахунки відповідача в межах ціни позову може істотно ускладнити чи навіть унеможливити виконання рішення суду у даній справі у разі задоволення позовних вимог, натомість, накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках відповідача, буде обґрунтованим, адекватним та ефективним способом забезпечення збалансованості інтересів сторін.

6. Постановою Східного апеляційного господарського суду від 11.12.2018 скасовано ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.10.2018. У задоволенні заяви ТОВ «Новий асфальт» про забезпечення позову відмовлено.

7. Постанова суду апеляційної інстанції обґрунтована тим, що доводи позивача та суду першої інстанції, що відсутність у відповідача нерухомого майна, наявність відкритих проваджень в судах стосовно ПП «Харківспецпостач», де останнє виступає відповідачем, а його статутний капітал становить 50 грн, не є тими обставинами, які б свідчили про неможливість чи істотне ускладнення в майбутньому виконання судового рішення.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

А. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

8. 22.12.2018 ТОВ «Новий асфальт» подано касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 11.12.2018 у справі № 922/2673/18 повністю та залишити в силі ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.10.2018.

При цьому скаржник посилається на неправильне застосування норм процесуального права, неповне з'ясування судом апеляційної інстанції обставин щодо наявності підстав та необхідності вжиття заходів забезпечення позову, ненадання належної оцінки доводам позивача щодо наявності обґрунтованого припущення у позивача щодо неможливості в подальшому виконання рішення суду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи

і висновків судів першої й апеляційної інстанцій

А. Щодо суті касаційної скарги

9. Вирішуючи питання обґрунтованості винесення судом апеляційної інстанції судового рішення про скасування заходів забезпечення позову, Верховний Суд виходить з такого.

10. Статтею 136 ГПК України визначено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

11. За змістом статті 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи інших осіб.

12. У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

13. Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов'язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного заходу забезпечення позову.

14. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

15. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

16. Суд, вирішуючи питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача, повинен дотриматися розумного балансу між необхідністю забезпечити можливе майбутнє виконання судового рішення та неприпустимістю блокування господарської діяльності відповідача з огляду на значний розмір заявленого у позовній заяві боргу.

17. Відшуковуючи такий баланс, Верховний Суд виходить з наступного. Статтею 6 ГК України передбачено принцип свободи підприємницької діяльності. Саме керуючись цим принципом, позивач вступив у договірні стосунки з відповідачем щодо надання останньому в оренду асфальтозмішувальної установки. При цьому принцип свободи підприємницької діяльності кореспондується з принципом розумності (стаття 3 ЦК України).

18. Водночас принцип змагальності, закріплений у статті 2 ГПК України, встановлює право відповідача заперечити проти наявності боргу з широкого кола підстав. При цьому відповідач має право розраховувати на те, що його господарська діяльність під час розгляду спору по суті не зазнаватиме з боку держави свавільного утиску, у тому числі, й шляхом безпідставного арешту грошових коштів у значному розмірі.

19. За таких обставин Верховний Суд дійшов висновку про обґрунтованість постанови суду апеляційної інстанції, який встановив, що саме лише посилання на відсутність у відповідача нерухомого майна, незначний розмір його статутного капіталу та наявність відкритих проваджень в судах щодо ПП «Харківспецпостач» не є належними підставами для накладення арешту на грошові кошти відповідача.

20. Окрім того, Верховний Суд зазначає про вирішення спору по суті судом першої інстанції. Зокрема, рішенням Господарського суду Харківської області від 30.01.2019 частково задоволено позов у цій справі та стягнуто з ПП «Харківспецпостач» на користь ТОВ «Новий асфальт» 2 000 000 грн основного боргу, 169 123, 29 грн пені та 32 536, 85 грн витрат зі сплати судового збору, що зумовлює можливість забезпечити виконання судового рішення, як це визначено частиною шостою статті 327 ГПК України.

21. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд касаційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі Верховний Суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені в касаційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду апеляційної інстанції.

Б. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

22. Частиною першою статті 309 ГПК України встановлено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

23. У даному випадку судом апеляційної інстанції було повно досліджено надані докази, встановлено істотні для вирішення справи обставини та вірно застосовано норми процесуального права. Тому колегія суддів дійшла висновку про залишення без задоволення касаційної скарги ТОВ «Новий асфальт» і про залишення без змін постанови Східного апеляційного господарського суду від 11.12.2018 у цій справі.

В. Розподіл судових витрат

24. З огляду на залишення без задоволення касаційної скарги ТОВ «Новий асфальт» судовий збір за подачу касаційної скарги покладається на скаржника.

На підставі викладеного та керуючись статтями 240, 300, 301, пунктом 1 частини першої статті 308, статтями 309, 315 ГПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Новий асфальт» залишити без задоволення.

2. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 11.12.2018 у справі № 922/2673/18 залишити без змін.

3. Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Г. Пєсков

Судді Л.Й. Катеринчук

В.Я. Погребняк