ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" лютого 2019 р. Справа№ 925/308/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Буравльова С.І.

суддів: Мартюк А.І.

Калатай Н.Ф.

секретар Добрицька В.С.

за участю

представників: прокуратури - Вацьківська І.В.

відповідача-1 - не з'явився

відповідача-2 - не з'явився

відповідача-3 - ОСОБА_3

розглянувши апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області

на рішення Господарського суду Черкаської області від 09.07.2018 р. (повне рішення складено 13.07.2018 р.)

у справі № 925/308/18 (суддя - Чевгуз О.В.)

за позовом Заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури в інтересах держави

до 1. Лубенської сільської ради

2. Товарної біржі агропромислового комплексу центральних областей України

3. ОСОБА_3

про визнання результатів аукціону недійсними, скасування протоколу аукціону, визнання договору-купівлі продажу недійсним та повернення нерухомого майна

В С Т А Н О В И В :

У березні 2018 року Заступник керівника Смілянської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Лубенської сільської ради, Товарної біржі Агропромислового комплексу Центральних областей України, ОСОБА_3 про:

- визнання недійсними результатів аукціону з продажу приміщення ліквідованої загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 метрів квадратних, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та скасування протоколу цього аукціону від 17.03.2015 р.;

- визнання недійсним договору купівлі-продажу приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, укладеного 09.07.2015 р. між Лубенською сільською радою та ОСОБА_3;

- зобов'язання ОСОБА_3 повернути Лубенській сільській раді приміщення ліквідованої загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 метрів квадратних, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

В обґрунтування своїх вимог прокуратура посилається на те, що під час реалізації спірного нерухомого майна було допущено ряд порушень чинного законодавства, що призвело до порушень інтересів держави у сфері розпорядження об'єктами комунальної власності.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 09.07.2018 р. у цій справі в задоволенні позову Заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури відмовлено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Заступник прокурора Черкаської області звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, прокуратура посилається на порушення порядку реалізації майна на аукціоні, що є підставою для визнання недійсним укладеного за його наслідками договору.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 13.08.2018 р. відкрито апеляційне провадження у справі № 925/308/18 та призначено її до розгляду.

Разом з цим суд зазначає, що Указом Президента України "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах" № 454/2017 від 29.12.2017 р. ліквідовано Київський апеляційний господарський суд та утворено Північний апеляційний господарський суд.

Згідно з п. 8 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їх повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

25.06.2018 р. в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про юридичну особу - Північний апеляційний господарський суд.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Рішенням зборів суддів Північного апеляційного господарського суду № 1 від 02.10.2018 р. визначено днем початку роботи Північного апеляційного господарського суду 03.10.2018 р., про що в газеті "Голос України" № 185 (6940) від 03.10.2018 р. опубліковано відповідне повідомлення. Отже в силу приписів ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Частиною 5 статті 31 ГПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

За актом прийняття-передачі судової справи від 02.10.2018 р. справу № 925/308/18 передано до Північного апеляційного господарського суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2018 р. апеляційну скаргу у справі № 925/308/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Мартюк А.І., Калатай Н.Ф.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 р. справу № 925/308/18 прийнято до провадження та призначено до розгляду на 16.01.2019 р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2019 р. було відкладено розгляд апеляційної скарги до 06.02.2019 р.

У засідання суду, призначене на 06.02.2019 р., представники відповідача-1 та відповідача-2 не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового розгляду, що підтверджується наявними у матеріалах справи повідомленнями про вручення поштових відправлень.

Доказів поважності причин відсутності зазначених представників суду не надано.

Колегія суддів зазначає, що неявка у судове засідання вказаних представників не перешкоджає розгляду апеляційної скарги. Подальше відкладення може призвести до затягування розгляду скарги, а тому постанова приймається за наявними в справі матеріалами, яких достатньо для повного та об'єктивного розгляду.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників прокуратури та відповідача-3, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія встановила наступне.

17.03.2015 р. Товарною біржею агропромислового комплексу центральних областей України було проведено аукціон з продажу об'єкту комунальної власності - приміщення ліквідованої Куликівської загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (будівля одноповерхова нежитлова).

Організатором аукціону (розпорядником) є Лубенська сільська рада в особі сільського голови Макаренко Надії Іванівни.

Стартова ціна лоту: 7855,00 грн з врахуванням ПДВ. Крок аукціону: 785,50 грн (10% від стартової ціни).

Згідно з протоколом аукціону № 1 від 17.03.2015 р. переможцем вказаного конкурсу є учасник № 1, а саме: ОСОБА_3.

Ціна продажу: 7855,00 грн з врахуванням ПДВ.

Відповідно до протоколу аукціону № 1 від 17.03.2015 р. для участі в аукціоні були зареєстровані 2 учасники - ОСОБА_3 та ОСОБА_7.

Спір у справі виник у зв'язку з тим, що необхідною умовою проведення аукціону, на який зареєстровано 2 учасники, на думку прокуратури, є щонайменше 1 крок учасника від стартової ціни аукціону, а оскільки при проведенні спірного аукціону жодного кроку учасниками не зроблено, тому ОСОБА_3 безпідставно визнано переможцем аукціону за стартову ціну лота.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" проведення аукціону з продажу об'єкта малої приватизації здійснюється в порядку, встановленому Фондом державного майна України. Початком торгів вважається момент оголошення початкової ціни об'єкта. Якщо протягом трьох хвилин після оголошення не буде запропоновано вищу ціну, ліцитатор одночасно з ударом молотка робить оголошення про придбання об'єкта тією особою, яка запропонувала найвищу ціну. При цьому кожна наступна ціна, запропонована покупцями на аукціоні, повинна перевищувати попередню не менш як на 10 відсотків початкової ціни об'єкта. Якщо протягом трьох хвилин після оголошення початкової ціни покупці не висловлюють бажання придбати об'єкт за оголошеною початковою ціною, ліцитатор, відповідно до умов угоди з органом приватизації, має право знизити ціну об'єкта, але не більш як на 10 відсотків. Якщо після такого зниження об'єкт не вдається продати, торги припиняються. Під час аукціону ведеться протокол, до якого заноситься початкова ціна об'єкта, пропозиції учасників аукціону, відомості про учасників аукціону, результат торгів (ціна продажу, відомості про фізичну або юридичну особу, яка одержала право на придбання об'єкта).

Таким чином, 17.03.2015 р. зазначений аукціон було проведено з дотриманням встановлених законодавством вимог.

09.07.2015 р. між Лубенською сільською радою та ОСОБА_3 було укладено договір купівлі-продажу вказаного приміщення.

Згідно з п. 8 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Методики оцінки майна» № 1891 від 10.12.2003 р. з метою визначення вартості окремого індивідуально визначеного майна, об'єктів незавершеного будівництва га цілісних майнових комплексів, що підлягають приватизації, на підготовчому етапі здійснюється відбір державним органом приватизації на конкурсних засадах суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який буде проводити незалежну оцінку в разі прийняття рішення про її проведення, та укладення з ним договору на проведення оцінки майна у строк, що не перевищує 20 календарних днів від дати інвентаризації.

Пунктом 15 Методики передбачено, що для проведення незалежної оцінки майна суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкти господарювання визначаються державними органами приватизації у таких випадках: приватизації (корпоратизації): внесення державного або комунального майна до статутних капіталів господарських товариств, у тому числі холдингових і державних акціонерних компаній: повернення об'єктів приватизації у державну власність. Відбір суб'єктів оціночної діяльності - суб'єкта господарювання здійснюється на конкурсних засадах у порядку, що встановлюється Фондом державного майна.

Як передбачено ст. 10 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність Україні", у випадках, визначених нормативно-правовими актами з оцінки майна, які затверджуються Кабінетом Міністрів України, суб'єкти оціночної діяльності - органи державної влади та органи місцевого самоврядування здійснюють оцінку майна самостійно на підставі наказу керівника. При цьому, якщо законодавством передбачена обов'язковість проведення незалежної оцінки майна, органи державної влади та органи місцевого самоврядування виступають замовниками проведення такої оцінки майна шляхом укладання договорів з суб'єктами оціночної діяльності - суб'єктами господарювання, визначеними на конкурсних засадах у порядку, встановленому законодавством.

Отже у випадку відчуження комунального майна шляхом продажу на аукціоні, визначення початкової вартості об'єкта нерухомого майна має здійснюватись шляхом проведення незалежної оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності, обраних на конкурсних засадах, в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Відповідно до висновку про вартість об'єкта оцінки, наданого суб'єктом оціночної діяльності фізичною особою-підприємцем ОСОБА_8 (сертифікат СОД НОМЕР_1 від 05.08.2014 р., кваліфікаційне свідоцтво НОМЕР_2 від 02.10.2004 р.) ринкова вартість нежитлової будівлі № 1 загальною площею 322,8 кв. м (без врахування вартості земельної ділянки), місцезнаходження якої: АДРЕСА_1, на дату оцінки 12.12.2014 р. становила 7855,00 грн без ПДВ. Замовником вказаної оцінки є Лубенська сільська рада, Кам'янського району, Черкаської області.

Стосовно доводів скаржника про недотримання вимог Положення про порядок відчуження майна комунальної власності Лубенської сільської ради, затвердженого рішенням Лубенської сільської ради від 27.05.2011 р. № 6-8/VI, в частині відсутності затвердженого сільським головою висновку про вартість спірного майна, судова колегія зазначає наступне.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" ціна продажу об'єкта, що підлягає приватизації шляхом викупу, та початкова ціна об'єкта малої приватизації на аукціоні або за конкурсом встановлюється на підставі результатів його оцінки.

Тобто вказаний Закон, яким регулюються спірні правовідносини і який має вищу юридичну силу щодо Положення про порядок відчуження майна комунальної власності Лубенської сільської ради, не містить вимоги про затвердження висновку про вартість майна сільським головою.

Стосовно посилання скаржника на висновок експерта № 6/6 від 22.03.2018 р., зроблений в межах досудового розслідування кримінального провадження № 0000046, відповідно до якого ринкова вартість спірного приміщення станом на 09.07.2015 р. могла складати 74200,00 грн без урахування ПДВ, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Як передбачено ч. 3 ст. 98 ГПК України, висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Оскільки вказаний висновок експерта був виконаний у березні 2018 року, тобто через 3 роки після проведення спірного аукціону, такий висновок експерта не є належним доказом у цій справі.

Посилання скаржника на порушення порядку публікації оголошення про проведення аукціону, судова колегія вважає також необґрунтованим, з огляду на таке.

Згідно з п. ст. 15 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" інформація про об'єкти, що підлягають продажу на аукціоні публікується не пізніш як за 20 календарних днів до дати проведення аукціону, конкурсу в офіційних друкованих виданнях державних органів приватизації, місцевих друкованих виданнях та інших виданнях, визначених органами приватизації.

Відповідне оголошення про проведення аукціону було опубліковано у друкованому віснику "Новини Біржі" № 4 від 25.02.2015 р. Аукціон було проведено 17.03.2015 р., що свідчить про дотримання вимог Закону щодо строку публікації відповідного оголошення.

Стосовно відсутності у договорі купівлі-продажу нежитлової будівлі від 09.07.2015 р. умови щодо площі та кадастрового номеру земельної ділянки, на якій вона розміщена, колегія зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об'єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Відповідно до ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв'язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об'єкти (крім багатоквартирних будинків та об'єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації).

Отже відсутність в договорі купівлі-продажу приміщення від 09.07.2015 р. умови щодо площі та кадастрового номеру земельної ділянки не порушує прав та законних інтересів сторін договору, тому не є правовою підставою для визнання вказаного договору недійсним.

Підставою для визнання спірного правочину недійсним позивач вважає порушення при його укладенні вимог Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", зокрема, щодо укладення спірного договору поза межами встановленого законом строку з моменту проведення торгів. Оскільки аукціон було проведено 17.03.2015 р., а договір купівлі-продажу нерухомого майна укладено 09.07.2015 р.

Згідно з положеннями ст. 23 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" у разі придбання об'єкта приватизації на аукціоні договір купівлі-продажу між покупцем і продавцем укладається не пізніш як у п'ятиденний термін з дня затвердження органом приватизації результатів аукціону.

Таким чином, згідно з нормами діючого на час виникнення спірних правовідносин законодавства, строк укладення договору купівлі-продажу дійсно дотриманий не був.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України.

Як передбачено ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з абз. 4 п. 2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 11 від 29.05.2013 р. "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними" вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Таким чином, заявляючи вимогу про визнання недійсним договору, заявник має довести наявність тих обставин, з якими закон пов'язує визнання угод недійсними і настанням відповідних наслідків.

Вбачається, що договір купівлі-продажу нерухомого майна за результатами аукціону, проведеного 17.03.2015 р., був укладений лише 09.07.2015 р., в той час як відповідно до вимог ст. 23 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" вказаний договір мав бути укладений не пізніше як у п'ятиденний термін з дня затвердження органом приватизації результатів аукціону.

Однак дана обставина не є правовою підставою для визнання правочину недійсним, оскільки ні Законом України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)", ні іншими нормативними актами, що регулюють спірні правовідносини, не встановлено, що пропуск вказаного строку перешкоджав укладенню договору купівлі-продажу за результатами аукціону або є підставою для визнання такого договору недійсним.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду про те, що вимога позивача про визнання недійсними результатів аукціону з продажу приміщення ліквідованої загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 метрів квадратних, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та скасування протоколу цього аукціону від 17.03.2015; визнання недійсним договору купівлі-продажу вказаного приміщення від 09.07.2015 р., є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Вимога прокуратури про зобов'язання ОСОБА_3 повернути Лубенській сільській раді приміщення ліквідованої загальноосвітньої школи, загальною площею 322,8 метрів квадратних, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 також не підлягає задоволенню, оскільки є похідною вимогою.

Інші доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують наведене вище.

Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розцінюватись як вимога детально відповідати на кожний аргумент апеляційної скарги (рішення ЄСПЛ у справі Трофимчук проти України, № 4241/03, від 28.10.2010 р.).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Зважаючи на викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду Черкаської області від 09.07.2018 р. у справі № 925/308/18 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим апеляційна скарга Заступника прокурора Черкаської області задоволенню не підлягає.

У зв'язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладається на скаржника.

Керуючись ст. ст. 267 - 285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 09.07.2018 р. у справі № 925/308/18 залишити без змін.

3. Витрати по сплаті судового збору за подання і розгляд апеляційної скарги покладаються на прокуратуру Черкаської області.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту відповідно до ст. ст. 287, 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 28.02.2019 р.

Головуючий суддя С.І. Буравльов

Судді А.І. Мартюк

Н.Ф. Калатай