ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"05" березня 2019 р. Справа№ 911/936/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорної Л.В.

суддів: Михальської Ю.Б.

Іоннікової І.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Першого заступника прокурора Київської області

на рішення Господарського суду Київської області від 27.08.2018(повний текст складено 04.09.2018)

у справі № 911/936/18 (суддя Лутак Т.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Росава Агро"

до Головного управління Держгеокадастру у Київській області

третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Миронівський агрокомплекс"

про припинення договору оренди землі, визнання права користування земельною ділянкою та визнання укладеним договору оренди на земельну ділянку

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Росава Агро" звернулось до Господарського суду Київської області з позовною заявою про припинення договору оренди землі, визнання права користування земельною ділянкою та визнання укладеним договору оренди на земельну ділянку.

Рішенням Господарського суду Київської області від 27.08.2018 року у справі № 911/936/18 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Росава Агро" задоволено повністю, припинено договір оренди землі від 28.09.2015, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Миронівський агрокомплекс" та Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області. Визнано право користування земельною ділянкою загальною площею 5,9855 га, кадастровий номер :04:211:0018 за Товариством з обмеженою відповідальністю "Росава Агро". Визнано укладеним договір оренди на земельну ділянку, загальною площею 5,9855 га, кадастровий номер :04:211:0018 без зміни цільового призначення та додаток № 1 до нього (акт приймання-передачі) між Товариством з обмеженою відповідальністю "Росава Агро" та Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області в редакції, зазначеній позивачем .

Не погодившись з вищезазначеним рішенням, Перший заступник прокурора Київської області звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Київської області від 27.08.2018 у справі №911/936/18, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 27.08.2018 у справі № 911/936/18 в повному обсязі.

Одночасно, в тексті апеляційної скарги, апелянтом заявлено клопотання, в якому просить поновити строк на подання апеляційної скарги.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги, судова колегія зазначає наступне.

Згідно ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 119 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Відновлення процесуального строку являє собою визнання судом дійсним права вчинити певну процесуальну дію, втраченого внаслідок пропуску заінтересованою особою процесуального строку, який встановлено для його здійснення, з причин, які визнано судом поважними.

За змістом ст. 119 ГПК України поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними та пов'язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Господарський процесуальний кодекс України не пов'язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

У відповідності до частини 3 статті 2 ГПК України, основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема є змагальність сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Згідно з вимогами статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

У клопотанні заявником зазначено, що з рішенням суду прокурор ознайомився 31.01.2019, а отже вказане є поважною причиною для поновлення строку на апеляційне оскарження, проте заявник не наводить обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, ратифікована Україною 17.07.1997, та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі "Пономарьов проти України" (заява N 3236/03) від 3 квітня 2008 року 1608 зазначає (п. 41), що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, як у цій справі, де нібито складне економічне становище перешкоджало відповідачу сплатити державне мито (див. пункти 19 та 20 вище), таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України", заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що для вирішення клопотання скаржника про відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Київської області від 27.08.2018 у справі №911/936/18, слід запропонувати апелянту вказати інші підстави для поновлення строку.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо скаржник не усунув вищезазначені недоліки у строк встановлений судом, питання про повернення апеляційної скарги буде вирішення колегією суддів протягом п'яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 6 ст. 260 ГПК України).

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, - УХВАЛИВ:

1.Апеляційну скаргу Першого заступника прокурора Київської області на рішення Господарського суду Київської області від 27.08.2018 у справі № 911/936/18 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

2. Попередити Першого заступника прокурора Київської області, що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Л.В. Чорна

Судді Ю.Б.Михальська

І.А. Іоннікова