АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2019 року м. ОдесаСправа № 923/831/18
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Аленіна О.Ю.

суддів: Лавриненко Л.В., Філінюка І.Г.

секретар судового засідання: Герасименко Ю.С.

За участю представників учасників справи:

від ПП Шато - адвокат ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства Шато

на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 27.11.2018

у справі №923/831/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Ресурс Агропостач

до Приватного підприємства Шато

про визнання недійсним договору купівлі-продажу

ВСТАНОВИВ

У вересні 2018 ТОВ Ресурс Агропостач звернулось до Господарського суду Херсонської області із позовом до ПП Шато про визнання договору купівлі-продажу овочів недійсним з моменту укладення.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 27.11.2018 призначено у справі почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлено питання чи придатний для дослідження з метою ідентифікації особи виконавця підпис у договорі купівлі-продажу овочів №2017-о-15 від 25.07.2017 року у розділі 10 Юридичні адреси і реквізити сторін на місці підпису у графі Покупець, поруч із написом ОСОБА_2В. та чи виконано підпис у договорі купівлі-продажу овочів № 2017-о-15 від 25.07.2017 року у розділі 10 Юридичні адреси і реквізити сторін на місці підпису у графі Покупець поруч із написом ОСОБА_2В., ОСОБА_2, чи іншою особою. Проведення почеркознавчої експертизи доручено Херсонському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, зупинено провадження у справі №923/831/18 на час проведення експертизи, тощо.

В мотивах оскаржуваної ухвали судом першої інстанції зазначено, що наполягаючи на недійсності договору купівлі-продажу овочів, з тих підстав, що директором ТОВ Ресурс Агропостач він не підписувався, позивачем, для підтвердження зазначених обставин, заявлено клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. На думку місцевого господарського суду, встановлення належності підпису на договорі певній особі вимагає спеціальних знань, а тому клопотання позивача про призначення почеркознавчої експертизи, з метою ідентифікації належності/неналежності підпису у договорі купівлі-продажу овочів, рядку Покупець ОСОБА_3, підлягає задоволенню.

Не погодившись із даною ухвалою до Південно-західного апеляційного господарського суду звернулось ПП Шато з апеляційною скаргою в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Херсонської області від 27.11.2018 та прийняти постанову про відмову у задоволенні клопотання щодо призначення почеркознавчої експертизи.

Свої вимоги скаржник обґрунтовує тим, що наявними матеріалами справи, зокрема, накладними які підписані та скріплені печатками обох сторін підтверджується виконання сторонами умов договору купівлі-продажу овочів №2017-о-15 від 25.07.2017 року. За твердженням апелянта, перемовини щодо продажу продукції вів ОСОБА_4, який підписав частину товарно-транспортних накладених та який є засновником ТОВ Ресурс Агропостач. Також, за твердженням апелянта, в акті звірки взаємних розрахунків зазначено прізвище директора та стоїть підпис схожий як на підпис у договорі купівлі-продажу так і в частині видаткових накладних. Крім того, як вказує апелянт, позивачем не оспорюється а ні акт звірки, а ні видаткові накладні. До того ж, як стверджує апелянт, актом звірки підтверджується заборгованість позивача перед відповідачем та ТОВ Ресурс Агропостач у безготівковому розрахунку частково розрахувалося з ПП Шато.

Скаржник також відзначає, що судом першої інстанції в порушення норм процесуального права, безпідставно було неодноразово відмовлено у витребуванні доказів, які мають значення для даної справи та свідчать про необґрунтованість призначення експертизи та її недоцільність, оскільки в матеріалах справи є інші докази, якими у сукупності можливо довести безпідставність вимог позивача, та його умисні дії щодо ставлення підпису в графі директор, умисно змінюючи свій підпис, або надання права поставити його іншою особою, наприклад бухгалтером.

Також посилаючись на п.п. 1.1, 1.3 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень апелянт відзначає, що судом першої інстанції не відібрано експериментальні зразки підпису, а зобовязав ТОВ Ресурс Агропостач надати справжні зразки підписів, що на думку скаржника є грубим порушенням норм процесуального права.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.02.2019 відкрито апеляційне провадження у справі №923/831/18 за апеляційною скаргою ПП Шато на ухвалу Господарського суду Херсонської області від 27.11.2018.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.02.2018 призначено справу до розгляду на 06.03.2019.

У судовому засіданні від 06.03.2019 представник апелянта підтримав вимоги за апеляційною скаргою та наполягав на її задоволенні.

Представник ТОВ Ресурс Агропостач у судове засідання не зявився, про причини незявлення суд не повідомив, хоча повідомлявся належним чином про час, дату та місце розгляду справи.

Відповідно до ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши представника апелянта, перевіривши наявні матеріали справи на предмет їх юридичної оцінки господарським судом Херсонської області та проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ПП Шато не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ Ресурс Агропостач звернулось до Господарського суду Херсонської області із позовом до ПП Шато про визнання договору купівлі-продажу овочів №17-о-15 від 25.07.2017 недійсним з моменту укладення.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що керівником ТОВ Ресурс Агропостач вищевказаний договір не підписувався та дії, направлені на його виконання ними не вживались.

В межах даної справи ТОВ Ресурс Агропостач звернулось до суду першої інстанції з клопотання про призначення почеркознавчої експертизи в якій просило призначити почеркознавчу експертизу договору купівлі-продажу овочів №17-о-15 від 25.07.2017 та на вирішення експерта поставити питання чи виконано підпис у договорі купівлі-продажу овочів №2017-о-15 від 25.07.2017 року, у розділі 10, в графі «покупець» поруч із написом ОСОБА_2В., підпис директором ТОВ Ресурс Агропостач ОСОБА_2, чи іншою особою.

В обґрунтування вказаного клопотання позивачем зазначено, що договір купівлі-продажу овочів №2017-о-15 від 25.07.2017 року підписано невідомою особою, оскільки у відповідності до Статуту ТОВ Ресурс Агропостач виконавчим органом товариства є директор, який діє від імені товариства без довіреності. Особою, яка уповноважена представляти ТОВ Ресурс Агропостач , за твердженням позивача, з 19.07.2013 є ОСОБА_2 За умовами оскаржуваного договору, його підписантом є ОСОБА_2 Проте, як стверджує позивач, ОСОБА_2 спірний правочин не підписувався та повноваження на підписання такого правочину іншій особі директором позивача не надавалось.

З огляду на те, що встановлення факту підписання спірного правочину ОСОБА_2 або іншою особою потребує застосування спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, позивач вважає, що є необхідність у призначенні почеркознавчої експертизи договору купівлі-продажу овочів №2017-о-15 від 25.07.2017 року.

З даним твердженням погодився й суд першої інстанції, задовольнивши клопотання позивача та призначивши у справі судову почеркознавчу експертизу.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з наступних підстав.

У відповідності до приписів ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, розяснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобовязаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо обєктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

У відповідності до п.п. 1.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (надалі - Інструкція), одним із основних видів експертизи є почеркознавча експертиза.

Відповідно до п.1.1. Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27.10.1993 (n. 33), та «Ankerl v. Switzerland» від 23.10.1996 р. (n. 38) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень.

Крім того, принцип змагальності тісно пов'язаний з принципом рівності, тоді як рівноправність сторін - один із необхідних елементів принципу змагальності, «без якого змагальність як принцип не існує». Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.

Також, у рішенні Європейського суду з прав людини «Дульський проти України» від 01.06.2006 року (заява № 61679/00), зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід'ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строк для їх отримання.

Право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, зокрема вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів.

Так колегія суддів відзначає, що звертаючись із позовом про визнання недійсним з моменту укладення договору купівлі-продажу овочів ТОВ Ресурс Агропостач зазначило, що директор товариства не підписувала вказаного договору та не уповноважувала на його підписання будь-яку іншу особу, а про наявність даного договору товариство дізналось з іншого позову, в якому ПП Шато звернулось до ТОВ Ресурс Агропостач за стягненням заборгованості, яка виникла на підставі договору купівлі-продажу овочів.

Отже, з урахуванням предмету спору, на думку колегії суддів, вирішення питання чи виконано підпис у договорі купівлі-продажу овочів №2017-о-15 від 25.07.2017 року у розділі 10 Юридичні адреси і реквізити сторін на місці підпису у графі Покупець поруч із написом ОСОБА_2В., ОСОБА_2, чи іншою особою потребує спеціальних знань, у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, що згідно ст. 99 ГПК України є підставою для призначення судової почеркознавчої експертизи. Встановлення факту підписання означеного договору матиме значення в розумінні ст.ст. 13, 74, 86 ГПК України при оцінці судом фактичних обставин даної справи в їх сукупності, що складає невід'ємну частину судової процедури.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що судом першої інстанції обґрунтовано задоволено клопотання позивача та призначено у справі судову почеркознавчу експертизу.

При цьому колегія суддів вважає необґрунтованими посилання апелянта на наявність у матеріалах справи інших доказів, на підтвердження виконання сторонами умов договору купівлі-продажу овочів, оскільки позовні вимоги заявлені щодо визнання недійсним саме договору купівлі-продажу овочів №2017-о-15 від 25.07.2017 року, з тих підстав, що підпис від імені позивача вчинений невідомою особою.

Крім того, за приписами ст. 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Отже, оцінка як висновку експерта так й іншим доказам у справі надається судом при розгляді справи по суті та прийнятті рішення по справі.

Щодо посилання апелянта на порушення судом першої інстанції п.п. 1.1, 1.3 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, а саме не відібрання експериментальних зразків підпису, колегія суддів зазначає наступне.

Так колегія суддів відзначає, що в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції визначив, відібрати у ОСОБА_2 експериментальні зразки підпису, необхідні для проведення почеркознавчої експертизи та надати експертам Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для проведення судової почеркознавчої експертизи матеріали справи № 923/831/18, разом з вільними та експериментальними зразками підпису ОСОБА_5.

Супровідним листом від 28.12.2018 судом першої інстанції надіслано на адресу Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, зокрема, експериментальні зразки підпису ОСОБА_2 на 16 арк.; акт звірки на 2 арк.; договір поставки товару № 3006/17 від 30.06.17, договір поставки товару № 2706/17 від 27.06.17, договір поставки товару № 21-07/2017 від 21.07.17, договір поставки товару № 14/08-18 від 14.08.18, договір поставки товару № 0109/17 від 01.09.17, договір поставки № 23102017К від 23.10.17 всього на 14 арк.; договір виконання робіт № 11 від 06.09.17 на 5 арк.; угода про двосторонній залік від 13.10.17.

Також, за змістом положень ст. 102 Господарського процесуального кодексу України експерт не вправі з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв'язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання.

Аналогічні обмеження встановлені в п. 2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5.

Отже, у разі коли для вирішення поставлених перед експертом питань йому необхідні додаткові матеріали (документи, зразки тощо) він з огляду на положення частини четвертої ст. 69 Господарського процесуального кодексу України вправі просити господарський суд про їх надання.

З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що у разі ненадання судом першої інстанції необхідних матеріали для проведення експертизи, судовий експерт не позбавлений можливості звернутися до суду із клопотанням про надання таких матеріалів.

На підставі вищевикладеного колегія суддів дійшла висновку про обґрунтованість висновку суду першої інстанції щодо необхідності призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

В свою чергу доводи наведені апелянтом не спростовують таких висновків суду першої інстанції.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду вважає, що оскаржувана ухвала Господарського суду Херсонської області від 27.11.2018 по справі №923/831/18 є законною, обґрунтованою та такою, що прийнята з додержання норм матеріального та процесуального права та приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Керуючись статтями 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Ухвалу Господарського суду Херсонської області від 27.11.2018 р. у справі №923/831/18 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Постанова, згідно ст. 284 ГПК України, набуває законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках передбачених Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст постанови складено та підписано 11.03.2019.

Головуючий суддя Аленін О.Ю.

Суддя Лавриненко Л.В.

Суддя Філінюк І.Г.