ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04.03.2019м. ДніпроСправа № 904/796/19

Суддя Камша Н.М., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1, м. Дніпро

до Публічного акціонерного товариства "ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД", 49068, м.Дніпро, вул.Маяковського,31,

про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, зобов'язання сплатити нарахований та утриманий із заробітної плати єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та стягнення моральної шкоди

СУТЬ СПОРУ:

28.02.19р. ОСОБА_1, м. Дніпро звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД", 49068, м. Дніпро, вул.Маяковського,31, , в якій просить:

- стягнути з Публічного акціонерного товариства "ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД" на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 08.11.18р. по 19.12.18р. у розмірі 11 960 грн.;

- зобов'язати Публічне акціонерне товариство "ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД" сплатити нарахований та утриманий із заробітної плати єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за період з 01 вересня 2017 року по 08 листопада 2018 року за ОСОБА_1 на відповідний рахунок органу доходів і зборів за місцем обліку;

- стягнути з Публічного акціонерного товариства "ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД" на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 4000,00 грн.;

- стягнути з відповідача судові витрати та витрати на правову допомогу.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019р. по справі №910/4518/16 за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР "Про оплату праці" середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Відповідно до п.1, п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлюється 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2019 рік", з 01 січня 2019 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Доказом сплати судового збору є оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення (Інформаційний лист Державної судової адміністрації України № 12-6621/11 від 10.11.2011).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Оскільки, при зверненні до господарського суду позивачем заявлено вимоги майнового (стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні) та немайнового характеру (зобов'язати сплатити нарахований та утриманий із заробітної плати єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування), то позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 3 842,00 грн. (1 921,00 + 1 921, 00 = 3 842,00) грн. У той же час, позивачем доказів сплати судового збору до позовної заяви не додано.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Позивачу - ОСОБА_1 протягом 7-ми днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме надати до господарського суду Дніпропетровської області докази сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі 3 842,00 грн.

3. Роз'яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Камша