ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2019 Справа № 904/2820/18

м.Дніпро, пр.Дмитра Яворницького, 65

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді (доповідача) - Кузнецової І.Л.,

суддів Кощеєва І.М., Подобєда І.М.,

при секретарі судового засідання: Мацекос І.М.,

розглянувши апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові Метали" на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 18.10.2018 у справі №904/2820/18 (суддя Мельниченко І.Ф., повне рішення складено 26.10.2018)

за позовом Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області, м.Жовті Води в інтересах держави в особі Верхньодніпровської районної державної адміністрації, м.Верхньодніпровськ, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, м. Дніпро

до товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові Метали", м.Дніпро

про розірвання договору оренди землі, повернення земельної ділянки та стягнення заборгованості в сумі 2 177 321грн.35 коп.

ВСТАНОВИВ:

- рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 18.10.2018 у справі №904/2820/18 позов керівника Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області, пред"явлений в інтересах держави в особі Верхньодніпровської районної державної адміністрації (далі - Верхньодніпровська РДА) та Дніпропетровської обласної державної адміністрації (далі - Дніпропетровська ОДА) задоволено, розірвано договір оренди земельної ділянки загальною площею 179,4846 га для виробничої діяльності з кадастровим номером :01:407:0004, розташованої на території Боровківської сільської ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області за межами населеного пункту, укладений 10.04.2007 між Верхньодніпровською РДА та товариством з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями (далі-ТОВ з ІІ) Кольорові метали, ТОВ з ІІ Кольорові метали зобовязано повернути вказану земельну ділянку Дніпропетровській ОДА, з ТОВ з ІІ Кольорові метали на рахунок Боровківської сільської ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області стягнуто 2177321грн.35коп. заборгованості;

- приймаючи рішення, господарський суд виходив з того, що Дніпропетровська ОДА з моменту виникнення боргу за користування земельною ділянкою, яка є предметом спірного договору оренди, не ініціює питання розірвання останнього та повернення земельної ділянки державі, у зв"язку з чим, прокурор звернувся до суду з позовом по даній справі, з того, що доказів здійснення розрахунків з орендної плати за користування земельною ділянкою відповідачем не надано і це є підставою для задоволення позовних вимог у відповідній частині; одночасно господарським судом зазначено, що такі дії відповідача позбавили Верхньодніпровську РДА того, на що вона розраховувала при укладенні договору та порушили інтереси держави, отже, Верхньодніпровська РДА, як орендодавець комунального майна, має право на дострокове розірвання договору;

- не погодившись з прийнятим рішенням, ТОВ з ІІКольорові метали подало апеляційну скаргу, в якій з посиланням на неправильне застосування господарським судом норм матеріального і процесуального права просить це рішення скасувати та відмовити в задоволенні позову прокурора;

- у поданій скарзі йдеться про неприйняття судом до уваги письмових доказів товариства, про необґрунтовану відмову господарським судом в задоволенні його клопотання щодо зупинення розгляду справи до розгляду Дніпропетровським апеляційним адміністративним судом справи №804/7530/17, оскільки у тексті позовної заяви безпосередньо прокурор посилається на вказану справу як на доказ наявності у товариства тривалого боргу по орендній платі за земельну ділянку, про те, що господарським судом не прийнято до уваги статус товариства як промислового видобувного підприємства, яке понад 13 років розробляє родовище "Балка Крута" у м.Вільногірськ, про те, що на спірній земельній ділянці розміщені електромережі товариства, які живлять весь цілісний майновий комплекс збагачувальної фабрики, про те, що розрахунок заборгованості по орендній платі має відбуватися з урахуванням узгодженої додатковою угодою №1 від 16.04.2008 до договору сумою орендної плати, а не з урахуванням нормативної грошової оцінки землі станом, відповідно до якого зміни в договір не вносилися, про те, що на момент розгляду справи за встановленою додатковою угодою ціною оренди земельної ділянки, зокрема, за період 2013-2015р.р. товариство має переплату по внесенню орендних платежів, а також про те, що безпосередньо в умовах договору серед підстав його припинення (розділ 12) відсутні ті, які наведені прокурором як підстави для розірвання договору оренди;

- прокурор відзив на апеляційну скаргу не надав, в судових засіданнях проти апеляційної скарги прокурор заперечує;

- в процесі перегляду рішення господарського суду в апеляційному порядку прокурором надані письмові пояснення, в яких містяться посилання на те, що системний аналіз норм законодавства України дає підстави для висновку про те, що орендна плата за земельну ділянку, що перебуває в державній або комунальній власності має подвійну правову природу, оскільки є передбаченим договором оренди землі платежем, а з іншого боку однією з форм плати за землю як загальнодержавного податку, наявність у органів державної фіскальної служби повноважень щодо контролю за надходженням платежів за землю не позбавляє орендодавця можливості захищати свої майнові права, предметом спору у даній справі є стягнення заборгованості внаслідок невиконання орендарем обов"язків за договором оренди і прокурором правомірно визначено даний спір як цивільно-правовий, що підлягає розгляду в порядку господарського судочинства, на необґрунтованість доводів скаржника стосовно відсутності правових підстав для сплати орендної плати в розмірі іншому, ніж встановлено договором, оскільки відповідно до п.5 договору, ст.21 Закону України "Про оренду землі" обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексу інфляції, застосування коефіцієнта індексації під час здійснення відповідного розрахунку закріплено ст.23 Закону України "Про плату за землю", на те, що матеріалами справи підтверджується, що плата за користування спірною землею в період з жовтня 2015 по квітень 2018 скаржником не здійснювалася, у зв"язку з чим, господарський суд дійшов правомірного висновку про наявність підстав для задоволення позову в частині вимог про розірвання договору оренди земельної ділянки, на те, що скаржник не надав докази державної реєстрації цілісного майнового комплексу, який згідно з поясненнями останнього, знаходиться на спірній земельні ділянці, на те, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб"єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами та копіями документів, отриманих від суб"єкта владних повноважень, які свідчать про наявність підстав представництва, а також на те, що встановивши факт наявності боргу за користування спірною земельною ділянкою, відсутності ініціативи з боку державних органів на розірвання договору оренди земельної ділянки та її повернення державі, прокуратурою спрямовувалися листи на адресу органів державної фіскальної служби, Верхньодніпровської РДА, відділу Держгеокадастру щодо необхідності вжиття заходів цивільно-правового характеру з метою захисту державних інтересів;

- Дніпропетровська ОДА відзив на апеляційну скаргу не надала, в судовому засіданні її представник проти апеляційної скарги заперечує;

- Верхньодніпровською РДА у письмових поясненнях зазначено про безпідставність доводів скаржника стосовно наявності у нього переплати по внесенню орендних платежів, оскільки в період з 01.10.2015 по 07.06.2018 товариство не сплачувало до бюджету такі платежі, внаслідок істотного порушення скаржником умов договору адміністрація, як орендодавець спірної земельної ділянки, більше трьох років позбавлена можливості отримувати орендні платежі, які повинні були надходити щомісячно та на які вона розраховувала під час укладення договору.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представників сторін, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню в силу наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 10.04.2007 Верхньодніпровською РДА (орендодавцем) та ТОВ з ІІ"Кольорові метали" (орендарем) укладено договір оренди земельної ділянки відповідно до п.1 якого на підставі розпорядження голови РДА від 29.12.2006 №592 орендодавець зобов"язався надати, а орендар прийняти в строкове платне користування (довгострокову оренду) земельну ділянку несільськогосподарського призначення для виробничих цілей, яка знаходиться за межами населених пунктів на території Боровківської сільської ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області.

Згідно з п.2 договору в оренду передається земельна ділянка кадастровий номер -01-407-0004 загальною площею 179.4846га, з яких 179.4846га для видобування корисних копалин.

Відповідно до п.3 договір укладено терміном на 48 років 9 місяців.

П.5 договору передбачено, що орендна плата встановлена в розмірі земельного податку, збільшеного в 2 рази і на дату укладення договору становить 176827грн.54коп. за рік. Обчислення орендної плати здійснюється з урахуванням індексу інфляції, який застосовується на час оформлення розрахунку орендної плати. Орендну плату орендар сплачує в грошовій формі на рахунок Боровківської сільської ради. Орендна плата сплачується рівними частками за базовий податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісячно протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

На підставі акту приймання-передачі земельної ділянки від 19.04.2007 орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування вказану вище земельну ділянку.

Сторонами укладена додаткова угода №1 до договору, якою пункт 4 договору викладено в наступній редакції: "Орендна плата встановлена в розмірі 272727грн.39коп. за рік в розмірі земельного податку, збільшеного втричі ( 3862 х 2.623 х 5% х 3 х 179.4846).

Кошти перераховуються на рахунок Боровківської сільської ради щомісячно рівними частками за базовий податковий (звітний) період, який дорівнює календарному місяцю, щомісячно протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Розмір орендної плати переглядається щорічно у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених договором;

- зміни розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами;

- в інших випадках, передбачених законом.".

21.06.2018 керівник Жовтоводської місцевої прокуратури звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з позовом в інтересах держави в особі Верхньодніпровської РДА та Дніпропетровської ОДА про розірвання договору оренди землі, укладеного 10.04.2007 між Верхньодніпровською РДА та ТОВ з ІІ "Кольорові метали", про зобов"язання товариства повернути земельну ділянку, яка є предметом цього договору Дніпропетровській ОДА за актом приймання-передачі та про стягнення з товариства заборгованості в сумі 2177321грн.35коп., яка виникла з 01.10.2015 по 30.04.2018 з орендної плати за користування земельною ділянкою.

При цьому прокурор посилався на здійснення представництва ним інтересів держави в суді згідно з ст.23 Закону України "Про прокуратуру", у даному випадку, звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільного значимого питання недопустимості безоплатного використання земельної ділянки, на те, що компетентним суб"єктом, який має здійснювати захист вказаних інтересів держави є Дніпропетровська ОДА, на те, що прокурор звертається до суду у зв"язку з тим, що орган, уповноважений державою на здійснення відповідних повноважень належним чином їх не виконує, Дніпропетровська ОДА з моменту виникнення боргу за користування земельною ділянкою не ініціює питання розірвання договору оренди землі та повернення її державі, відповідач не виконує своїх договірних зобов"язань внаслідок чого раніше виниклий борг з орендної плати не сплачується і щомісячно зростає, на те, що неприпинення дії договору та неповернення земельної ділянки порушує право Дніпропетровської ОДА на розпорядження власністю в інтересах держави з метою забезпечення дохідної частини місцевого бюджету, а також на те, що відповідно до інформації Верхньодніпровської РДА орган виконавчої влади не здійснює контроль за своєчасністю і повнотою сплати ТОВ з ІІ"Кольорові метали" орендної плати за користування земельною ділянкою.

За наслідками розгляду позову прокурора господарським судом прийнято оскаржуване рішення.

Як зазначено вище, задовольняючи позовні вимоги прокурора господарський суд зазначав, що компетентним суб"єктом, який має здійснювати захист інтересів держави є Дніпропетровська ОДА, адміністрація має право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України, що Дніпропетровська ОДА не ініціює питання про розірвання договору оренди землі та повернення її державі, тому прокурор звертається до суду з даним позовом, що доказів здійснення розрахунків з орендної плати за спірний період за користування земельною ділянкою в сумі 2177321грн. 35коп. відповідачем не надано, а також що вказані дії відповідача повністю позбавили Верхньодніпровську РДА того, на що вона розраховувала при укладенні спірного договору та порушили інтереси держави, у зв"язку з чим, остання як орендодавець комунального майна має право на дострокове розірвання договору в односторонньому порядку за рішенням суду.

Колегія суддів апеляційного суду не погоджується з такими висновками господарського суду, оскільки вважає ці висновки передчасними і зробленими з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт третій частини другої статті 129 Конституції України).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" від 31.03.2005).

П.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках. Тому необхідно з'ясувати, що мається на увазі під "виключним випадком" і чи є таким випадком ситуація у конкретній справі.

Насамперед, випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави". "Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

У рекомендаціях Парламентської ОСОБА_1 Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Аналіз ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох "виключних" випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

При цьому захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Обставини дотримання прокурором встановленої ч.ч.3, 4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з'ясуванню судом не залежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів ст.ст.53, 174 Господарського процесуального кодексу України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.

Щодо досліджуваної справи, то при зверненні з позовом прокурором не наведені причини, які перешкоджають захисту інтересів держави безпосередньо належним суб"єктом, а саме, як визначено прокурором, Дніпропетровською ОДА.

Вказані причини не були перевірені і господарським судом при встановленні ним обставин стосовно позбавлення Верхньодніпровської РДА діями відповідача того, на що вона розраховувала при укладенні договору та наявності у останньої, як орендодавця комунального майна права на дострокове розірвання договору оренди землі.

Посилання прокурора в позовній заяві на інформацію Верхньодніпровської РДА не є такими, що належним чином обґрунтовують причини нездійснення органами державної виконавчої влади захисту інтересів держави.

Так, у вказаній інформації йдеться про те, що орендна плата вноситься орендарем на розрахунковий рахунок відповідної ради за місцезнаходженням земельної ділянки, про делегування органам місцевого самоврядування повноважень по контролю за дотриманням зобов"язань по платежах до місцевого бюджету, в тому числі, по справлянню плати за землю, про те, що місцеві державні адміністрації не втручаються у господарську діяльність підприємств, а також про те, що здійснення контролю з питань оподаткування покладено на Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області.

Між тим, відповідно до ст.28 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

Згідно з ч.5 ст.122 Земельного кодексу України обласні державні адміністрації на їхній території передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами третьою, четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування у межах міст обласного значення та за межами населених пунктів, а також земельні ділянки, що не входять до складу певного району, або у випадках, коли районна державна адміністрація не утворена, для всіх потреб.

Отже, з метою раціонального та ефективного використання земельних ділянок з земель державної власності, додержання законодавчого порядку їх використання компетентні суб"єкти, які мають, у даному випадку, здійснювати захист відповідних інтересів держави не позбавлені можливості направлення запитів до Боровківської сільської ради та органів Державної фіскальної служби по отриманню інформації щодо стану розрахунків по орендній платі відповідача за спірним договором, періодичності їх внесення, наявності заборгованості та застосування в подальшому відповідних правових наслідків.

Таким чином, при зверненні з позовом прокурором не наведені належні причини нездійснення Дніпропетровською ОДА та Верхньодніпровською РДА, які є самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів держави.

Не були такі причини і предметом дослідження при розгляді справи судом першої інстанції.

З огляду на викладене законні підстави для представлення прокурором інтересів держави відсутні, що свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

З урахуванням положень наведеної норми та вищезазначених фактичних обставин справи позов слід залишити без розгляду.

У цьому зв"язку рішення господарського суду підлягає скасуванню внаслідок прийняття його з порушенням норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 275, 277, 282 284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

- рішення господарського суду Дніпропетровської області від 18.10.2018 у справі №904/2820/18 скасувати;

- позов керівника Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області, пред"явлений в інтересах держави в особі Верхньодніпровської районної державної адміністрації та Дніпропетровської обласної державної адміністрації до товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові Метали" про розірвання договору оренди земельної ділянки, укладеного 10.04.2007 між Верхньодніпровською районною державною адміністрацією та товариством з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові Метали", про зобов"язання товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові Метали" повернути земельну ділянку Дніпропетровській обласній державній адміністрації та про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Кольорові Метали" заборгованості по орендній платі в сумі 2 177 321грн.35 коп. залишити без розгляду;

- постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повної постанови;

- повна постанова складена 26.02.2019

Головуючий суддя І.Л. Кузнецова

Суддя І.М.Кощеєв

Суддя І.М.Подобєд