ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

18.02.2019

Справа № 910/1719/19

Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОРІНВЕСТКАПІТАЛ», м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю «БГМ-БУДАВТОДОР», м. Київ

про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОРІНВЕСТКАПІТАЛ» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «БГМ-БУДАВТОДОР» про стягнення грошових коштів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач частково не повернув кошти, що були сплачені йому на підставі договору про закупівлю послуг з поточного середнього ремонту № 1/22/08/18 від 22.08.2018, який було укладено між сторонами та зобов’язання за яким не були виконані відповідачем.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Пунктом 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач визначив ціну позову у розмірі 361 389,55 грн. При цьому в прохальній частині позовної заяви позивач так само просить стягнути з відповідача на свою користь загальну заборгованість у розмірі 361 389,55 грн., яка, за доводами сторони, складається з: 286 920 грн. – сплачених грошових коштів, 37 012,68 грн. – пені, 20 085 грн, - штрафу, 3 042 грн. – 3% річних, 11 329,87 грн. витрат від інфляції.

З приводу вищенаведеного суд зазначає, що сума усіх заявлених до стягнення позивачем вимог складає 358 389,55 грн., а відтак ціна позову у розмірі 361 389,55 грн. не може вважатися обґрунтованою, оскільки зі змісту позовної заяви неможливо встановити правову природу її виникнення.

Крім того, з розрахунку позовних вимог, який міститься в матеріалах позовної заяви, незрозумілий порядок та способи нарахування штрафних санкцій. Зокрема, при нарахуванні пені позивач зазначає, що відповідач прострочив зобов’язання на 108 днів, тоді як безпосередньо у формулі розрахунку пені застосовує кількість днів, яка дорівнює 129.

Так само незрозумілим є порядок обчислення розміру основної заборгованості (яку позивач просить стягнути на свою користь та на яку нараховує штрафні і позадоговірні санкції), оскільки за доводами позивача сума основної заборгованості становить 286 920,00 грн. При цьому, зі змісту позовної заяви вбачається, що сторона обґрунтовує саме таку суму різницею між 336 919,80 грн. та 50 000,00 грн., що не є арифметично вірним обчисленням, оскільки різниця між вказаними значеннями становить 286 919,80 грн.

Відтак, доданий до позовної заяви розрахунок позовних вимог не може бути прийнятий судом в якості обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, в розумінні приписів пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки даний розрахунок містить численні арифметичні суперечності, які є очевидними ще до моменту відкриття провадження у справі та розгляду її по суті.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОРІНВЕСТКАПІТАЛ».

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом уточнення:

- ціни позову;

- прохальної частини позовної заяви, з наданням арифметично вірного розрахунку кожної окремої позовної вимоги, обчисленої з урахуванням приписів законодавства та умов договору, укладеного між сторонами.

4. Роз'яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                     І.В. Приходько