ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2019 року Справа № 906/600/18

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Василишин А.Р. , суддя Грязнов В.В.

секретар судового засідання Першко А.

за участю представників сторін:

позивача: Федоришин О.О.

відповідача: Приведьон В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Житомиробленерго" на рішення господарського суду Житомирської області від 12.11.18р. у справі № 906/600/18 (повне рішення складено 15.11.18 суддею І.В. Лозинська)

за позовом Фізичної особи - підприємця Хоменка Олександра Володимировича (Житомирська область, Чуднівський район, с. Вільшанка)

до Акціонерного товариства "Житомиробленерго" (м. Житомир)

про визнання недійсним рішення комісії по розгляду акту порушень правил користування електричною енергією

ВСТАНОВИВ:

ФОП Хоменко Олександр Володимирович (надалі - позивач) звернувся в Господарський суд Житомирської області з позовом до АТ «Житомиробленерго» (надалі - відповідач) про визнання недійсним рішення комісії по розгляду акту порушень ПКЕЕ, яке оформлене протоколом засідання комісії № 40 від 06.06.18 р. про нарахування за недовраховану електроенергію суми у розмірі 81362,53 грн. внаслідок порушення позивачем ПКЕЕ, прийнятого на підставі акту про порушення № 020602 від 20.03.18 р.

Рішенням Господарського суду Житомирської області від 12.11.18 року позов задоволено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що енергопостачальник не мав підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики та прийняття оскаржуваного рішення комісії без наявності відповідних висновків спеціалізованих організацій.

Підставою для прийняття постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) рішення щодо перерахунку обсягу електричної енергії, яке оформлене протоколом №40 від 06.06.2018 повинен бути експертний висновок спеціаліста (експерта). Однак, відповідач провів вказаний перерахунок без проведення експертизи, хоча в додаткових відомостях Акту про порушення №020602 (ПКЕЕ або ПКЕЕН) зазначено, що при контрольному огляді виявити дане порушення неможливо у зв'язку з тим, що даний електронний прилад зйомний і має переносний характер.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій, просить скасувати рішення Господарського суду Житомирської області від 12.11.18 року та відмовити в задоволенні позовних вимог.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що виявлене під час перевірки порушення ПКЕЕ не є пошкодженням приладу обліку, а є втручанням в роботу приладу обліку за допомогою зовнішнього пристрою, тому експертиза в даному випадку не проводилась. Стверджує, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідач стверджує, що суд першої інстанції не надав належної оцінки пред'явленим доказам, зробив висновки, які не відповідають фактичним обставинам справи і порушив норми матеріального і процесуального права.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, оскаржуване рішення без змін.

Зокрема, зазначив, що факт втручання в роботу приладу обліку, має бути підтверджений відповідною експертизою, до моменту встановлення втручання в прилад обліку, не має підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики без наявності відповідних висновків.

Стверджує, що ухвалене відповідальними особами відповідача рішення приймалося за відсутності позивача, що ставить під сумнів правомірність проведення такого засідання, а рішення законним.

Вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийнятим з урахуванням норм матеріального та процесуального права.

Розглянувши матеріали та обставини справи, апеляційну скаргу, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом при винесенні рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а оскаржуване рішення залишити без змін, виходячи з наступного.

02.02.2010 між Чуднівським РЕМ (постачальник) та Фізичною особою - підприємцем Хоменком Олександром Володимировичем (споживач) укладено Договір про постачання електричної енергії №448 (далі - Договір) з додатками (т. 2, а.с. 22 - 39).

Розділом 1 Договору передбачено, що постачальник постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами договору та додатками до договору, що є його невід'ємними частинами.

Пунктом 3.1.5 Договору сторони погодили, що постачальник має право доступу до належних позивачу засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності, контролю показників якості електроенергії споживача для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії.

У п. 2.2.6 договору споживач зобов'язується забезпечувати безперешкодний допуск працівників постачальника до систем та приладів контролю потужності та якості електроенергії (в тому числі до засобів субспоживачів), а також для контролю за режимами споживання електроенергії та відповідності споживання електроенергії умовам розрахунків за пред'явленням службового посвідчення.

Відповідно до п. 4.2.6 Договору, споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої внаслідок порушення споживачем - юридичною особою ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 05.12.2001 №1197 (яка станом на дату укладення договору втратила чинність, а діяла Методика визначення обсягу електричної енергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 05.05.2006 № 562, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії; втручання в їх роботу; зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку, інших умов, визначених Методикою.

Договір укладено строком до 30.12.2009, набирає чинності з дня його підписання та вважається щорічно продовженим, якщо за місяць до закінчення строку не буде заявлено однією із сторін про відмову від нього або його перегляд ( п. 10.1).

З матеріалів справи вбачається, що позивачу інспектором енергокомпанії встановлено та передано на відповідальне зберігання лічильник №7990740 тип НІК-2301 АП1В, з пломбою на клемній кришці С31110183 та пломбами на шафі обліку, що підтверджується актом №027135 від 15.08.2016 про пломбування та технічну перевірку засобів обліку електричної енергії та завданням №604 від 15.08.2016 на виконання робіт з електролічильниками та трансформаторами струму (т. 2, а. с. 40, 4).

20.03.2018 працівниками відповідача проведено перевірку дотримання позивачем вимог Правил користування електричною енергією за адресою: с. Бейзимівка, вул. Семенюка, буд. 3А.

За наслідками перевірки складено Акт про порушення ПКЕЕ №020602 (т. 1, а. с. 36, 37). В акті зазначено, що споживач порушив пункти 10.2.9 і 10.2.26 ПКЕЕ, шляхом інших дій споживача, які призвели до змін показів приладу обліку електричної енергії, а саме, споживачем застосовано електронний прилад для зупинки лічильника електричної енергії №7940740, тип НіК 2301 АП1В.

У п. 9 Акту зазначено, що прилад обліку знятий, укладений у пакет, опломбований пломбою №с42068912ПрАТ/ЖОЕ, вилучений представниками енергопостачальника та замінений при перевірці.

У акті зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 28.03.2018р. о 10:00 за адресою: с. Вільшанка, вул. Павла Шпити, 66, в кабінеті заступника начальника.

Акт підписаний чотирма фахівцями відповідача. При цьому, позивач від підпису та отримання акту про порушення відмовився, про що в акті зроблено відповідний запис.

Крім того, з акту №114485 пломбування та технічної перевірки засобів обліку електричної енергії від 20.03.2018 р. вбачається, що лічильник НіК 2301 АП1В, №7940740 знятий, позивачу встановлений лічильник СА4-4672М, №463861, який опломбовано пломбою С31110184 (т. 1, а. с. 234, 235).

Акт підписаний інспектором відповідача Гаврилюком Я.О. При цьому, позивач від підпису вказаного акту відмовився, про що в акті зроблена відповідна відмітка.

З акту від 29.05.18 р. вбачається, що працівниками РЕМ АТ «Житомиробленерго» 29.05.18 р. було проведено вручення позивачу: примірник акту перевірки від 20.03.18 р. та повідомлення про час та дату проведення засідання комісії Чуднівського РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕ (т. 1, а.с. 52). Вказане було зафіксовано відео зйомкою (копія диска в матеріалах справи).

06.06.2018 комісії відповідача з розгляду актів порушення Правил користування електричною енергією, прийнято рішення провести перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті у відповідності до п. 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем ПКЕЕ за період з 20.09.2017 р. по 19.03.2018 р. , що складає 31003 кВт/год. на суму 81362,53 грн.. Зазначено, що нарахована сума повинна бути сплачена до 06.07.2018р. (т. 1, а.с. 13).

Рішення комісії оформлене протоколом № 40 від 06.06.18 р. З вказаним протоколом позивач ознайомлений та копію його отримав 06.06.2018 (т. 1, а. с. 53, 54).

Предметом розгляду по даній справі є визнання недійсним рішення комісії, оформлене протоколом № 40 від 06.06.18 р. та скасування оперативно-господарської санкції згідно протоколу № 40.

Спір у цій справі стосується правовідносин, що виникли у сфері надання послуг з електропостачання.

Відповідно до пункту 1 статті 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), регулюються Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28. Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом (п. 1.3. Правил користування електричною енергією).

Відповідно до пункту 3.1 Правил користування електричною енергією, електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Згідно з статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Приписами ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням (ч. 2 ст. 237 ГК України).

За змістом статей 216, 217, 218, 235, 236, 237 Господарського кодексу України, рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Пунктом 6.40 Правил користування електричною енергією передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656.

Згідно з пунктом 6.41 Правил користування електричною енергією у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Враховуючи вимоги Правил користування електричною енергією, колегія суддів приходить до висновку про необхідність присутності споживача та/або його уповноважених представників під час проведення технічної перевірки засобу обліку споживача уповноваженим представником постачальника електричної енергії є законодавчо визначеною умовою проведення такої перевірки.

Водночас, суд апеляційної інстанції, діючи в межах наданих йому повноважень та здійснивши оцінку доказів, що містяться у матеріалах справи, встановив, що споживач був присутній під час проведення перевірки ПКЕЕ відповідачем. Тобто, перевірка була здійснена представниками постачальника електричної енергії з дотриманням п.6.41 ПКЕЕ та умов договору, укладеного між сторонами.

А відтак, доводи позивача про недійсність акту з посиланням на п.6.41 ПКЕЕ є безпідставними.

Відповідно до пункту 6.42 Правил користування електричною енергією на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

З акту від 29.05.18 р. та відефіксації, наявних в матеріалах справи вбачається, що позивач був повідомлений про дату, час та місце засідання комісії з розгляду акту про порушення ПКЕЕ, а тому, доводи позивача про неповідомлення його про засідання комісії, колегія суддів вважає безпідставними.

Пунктом 4.2.6. договору сторони погоди, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених методикою.

Недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2 Правил).

Відповідно до пункту 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, зазначена Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, щодо пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо) (підпункт 3 пункту 2.1. Методики).

У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Вирішуючи спір про застосування енергопостачальником до споживача електричної енергії оперативно-господарської санкції у вигляді стягнення вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил, суди повинні дослідити обставини щодо вчинення споживачем такого порушення. Для донарахування споживачу суми недоврахованої електроенергії визначальним є саме факт порушення Правил.

Таким чином, до моменту встановлення факту втручання споживача в роботу приладу обліку енергопостачальник не має підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики без наявності відповідних висновків спеціалізованих організацій.

Апеляційним судом встановлено, що відповідно до акта про порушення № 020602 від 20.03.18р., відповідачем визначено порушення споживачем пунктів 10.2.9 та 10.2.26 Правил користування електричною енергією, шляхом інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку електричної енергії, а саме: споживачем застосовано електричний прилад для зупинки лічильника електричної енергії.

На підставі даного акта відповідачем позивачу у відповідності до п. 2.5 Методики визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, що складає 31003 кВт/год. на суму 81362,53 грн. за період з 20.09.17 р. по 19.03.18 р.

Суд дійшов висновку, що факт використання позивачем приладу, дія якого призвела до зміни показів лічильника електричної енергії (або його зупинки, як зазначено у Акті про порушення №020602 від 20.03.2018), повинен бути підтверджений відповідними висновками експертизи. Тобто, підставою для прийняття постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) рішення щодо перерахунку обсягу електричної енергії, яке оформлене протоколом №40 від 06.06.2018 повинен бути експертний висновок спеціаліста (експерта).

Однак, в порушення вимог вищеназваного Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 №122, відповідачем не передано на експертизу для встановлення спеціалізованими організаціями, які мають право на проведення відповідної перевірки, факт втручання в роботу приладу обліку, що призвело до його зупинки.

Крім того, п. 6.38 ПКЕЕ унормовано можливість проведення перерахунку кількості спожитої електричної енергії в результаті втручання споживача в роботу засобів обліку, за наслідками виявлення такого втручання в результаті проведення експертизи.

Враховуючи наведене, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що енергопостачальник не мав підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики та прийняття оскаржуваного рішення комісії без наявності відповідних висновків спеціалізованих організацій.

Однак, відповідач провів вказаний перерахунок без проведення експертизи, що суперечить вимогам чинного законодавства України.

Водночас, враховуючи пояснення позивача та матеріали справи, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи відповідача про те, що споживач погодився із зафіксованим в акті порушеннями (оскільки, в акті в графі зауваження до складеного акта відсутня відповідна відмітка), а відтак, у проведенні експертизи не було необхідності.

З огляду на викладене, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про недійсність рішення комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕ Чуднівського РЕМ оформленого протоколом №40 від 06.06.2018р. та скасування оперативно-господарську санкцію згідно даного протоколу.

Стосовно доводів скаржника про відсутність потреби у призначенні експертизи з посиланням на п.2.1 Методики, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Підпункт 3 частини 1 пункту 2.1 Методики передбачає застосування зазначеної Методики на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Тобто, Методика прямо зазначає про необхідність наявності зв'язку між виявленим фактом пошкодженням приладу обліку чи фактом втручання у роботу лічильника та наявністю зміни показів приладу обліку.

Відповідно до статті 73 ГПК України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Факт втручання споживача в роботу приладів обліку має бути підтверджений експертизою (п. 3.1 Методики).

Відтак, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що важливим для встановлення факту протиправної поведінки позивача у цій справі є з'ясування підтвердження дії пристрою на роботу засобу обліку. Проте, як встановив суд, матеріали справи не містять доказів того, що позивачем було встановлено саме такий пристрій, про який йде мова в акті від 20.03.18р.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що відеофіксація здійснена на диску та яка є додатком до акта № 020602 від 20.03.18 р. не підтверджує факт втручання позивача в параметри розрахункового засобу обліку НІК 2301 АП1В з метою зміни його показників, оскільки, відеоролик містить зображення лічильника та стороннього пристрою. При цьому відеозапис не містить інформації щодо впливу даного присторою на роботу лічильника, що б могло бути належним підтвердженням факту порушення.

Згідно ст.. 129 ГПК України, судові витрати слід залишити за відповідачем.

Судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно з'ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права при розгляді спору судом першої інстанції, судовою колегією не встановлено, тому мотиви, з яких подана апеляційна скарга, не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі рішення, а наведені в ній доводи не спростовують висновків суду.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Житомиробленерго" на рішення господарського суду Житомирської області від 12.11.18р. у справі № 906/600/18 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Житомирської області від 12.11.18р. у справі № 906/600/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у строк та в порядку, встановленому статтями 287-289 ГПК України.

Справу №906/600/18 повернути господарському суду Житомирської області.

Повний текст постанови складений "18" лютого 2019 р.

Головуючий суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Василишин А.Р.

Суддя Грязнов В.В.