ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" січня 2019 р. м. Київ Справа № 911/2381/18

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Дудник П.С., розглянувши матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "БВК"

юридична адреса: 08600, Київська обл., м. Васильків, пров. Народовольців, буд. 9-А;

08600, Київська обл., м. Васильків, вул. Зарічна, буд. 14/1,

про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією

за участю представників:

позивача - Гучок В.В. (довіреність № 75 від 04.06.2018, свідоцтво серія КВ № 000194 від 21.05.2018, Безштанько В.В. (довіреність № 80 від 05.06.2018, паспорт СМ № 1440236 від 15.03.2002);

відповідача - не з'явився;

обставини справи:

До господарського суду Київської області (вх. № 2464/18 від 29.10.2018) надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "БВК" про стягнення вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України (далі - ПКЕЕ), у редакції, чинній на момент правопорушення, а саме: пункту 6.40 ПКЕЕ - під час технічної перевірки виявлено відсутність пломби енергопостачальної організації на шафі обліку.

Ухвалою господарського суду Київської області від 07.11.2018 прийнято позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 27.11.2018.

Ухвалою господарського суду Київської області від 27.11.2018 відкладено підготовче засідання на 20.12.2018.

Через канцелярію господарського суду Київської області від позивача надійшли письмові пояснення (вх. № 34407/18 від 13.02.2018).

Ухвалою господарського суду Київської області від 20.12.2018 продовжено строк підготовчого провадження у справі № 911/2381/18 на тридцять днів та відкладено підготовче засідання у справі на 15.01.2019.

Через канцелярію господарського суду Київської області від позивача надійшли додаткові пояснення (вх. № 312/19 від 09.01.2019).

Ухвалою господарського суду Київської області від 15.01.2019 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 29.01.2019.

29.01.2019 у судове засідання з'явились представники позивача, які підтримали позовні вимоги у повному обсязі, представник відповідача у судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, відповідачем не забезпечено участі представника у судових засіданнях, відзиву не подано, про розгляд справи щодо нього у господарському суді судом направлені ухвали господарського суду Київсьої області на усі відомі суду адреси відповідача: юридична адреса: 08600, Київська обл., м. Васильків, пров. Народовольців, буд. 9-А; адреса нерухомого майна відповідача на якому виявлено спірне у справі правопорушення: 08600, Київська обл., м. Васильків, вул. Зарічна, буд. 14/1. Відомості про юридичну адресу відповідача отримано судом з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 05.11.2018 № , що здійснений за запитом суду станом на дату надходження позовної заяви. У матеріалах справи відсутнє рекомендоване повідомленням про вручення поштового відправлення ПАТ «Укрпошта», вказані відправлення повернуті суду підприємством зв'язку із зазначенням причин повернення: "за закінченням встановленого строку зберігання".

Відповідно до пункту 10 частини 2 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: місцезнаходження юридичної особи.

Згідно з статтею 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців», якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою

Отже, враховуючи те, що ухвали суду направлені на адресу відповідача, що зазначена у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, суд дійшов висновку про належне повідомлення відповідача про дату, місце та час судового розгляду.

Відповідно до статті 240 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 29.01.2019 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення присутніх у судовому засіданні представників позивача, дослідивши докази та оцінивши їх у сукупності, суд -

встановив:

Між Приватним акціонерним товариством "Київобленерго" (далі - позивач, постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "БВК" (далі - відповідач, споживач) укладено договір про постачання електричної енергії № 0858 від 18.08.2016 (далі - Договір).

Відповідно до пункту 1.1. Договору постачальник зобов'язується продавати електричну енергію споживачу для забезпечення потреб його електроустановок з дозволеною потужністю 10 кВт, споживач зобов'язується оплачувати вартість використаної ним електричної енергії та здійснювати інші платежі за умовами цього договору.

Згідно з пунтком 4.2.3. Договору, споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільне внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Відповідно до пункту 4.2.7 Договору споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Згідно з пунктом 9.4. Договору цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2016. Договір вважається пролонгованим на кожний наступний календарний рік, якщо за 30 днів до закінчення терміну дії договору жодною стороною не буде письмово заявлено про припинення його дії, або про перегляд його умов.

Суду не надано письмових заяв сторін про розірвання Договору, відтак, за наявними матеріалами справи суд дійшов висновку про його чинність протягом спірних правовідносин сторін.

Відповідно до Додатку № 3 до Договору встановлено перелік об'єктів споживача на які здійснюється електропостачання: м. Васильків, вул. Зарічна, 14/1, кафе «Колиба».

Короткий зміст позовних вимог

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем пункту 6.40 Правил користування електричною енергією, а саме: відсутність пломби електропостачальної організації на шафі обліку, у зв'язку з чим позивачем нарахована оперативно - господарська санкція у розмірі 36653,59 грн., що підтверджується протоколом комісії № 209 від 12.06.2018.

Аргументи Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

1. 13.04.2018 уповноваженими представника позивача на об'єкті відповідача за адресою: м. Васильків, вул. Зарічна, 14/1, кафе «Колиба» проведено технічну перевірку, в результаті якої виявлено факт порушення пункту 6.40 ПКЕЕ, а саме: відсутність пломби електропостачальної організації на шафі обліку, що підтверджується актом про порушення правил користування електричною енергією № К 039650 від 13.04.2018 за підписом уповноважених представників.

2. 12.06.2018 на засіданні комісії ПАТ «Київобленерго» з розгляду акту про порушення № К 039650 від 13.04.2018 прийнято рішення про нарахування обсягу та вартості електричної енергії відповідно до пункту 2.1.2. Методики, за період з 13.10.2017 по 13.04.2018 на суму 36653,59 грн., що оформлено протоколом від 12.06.201 № 209.

3. 19.07.2018 на адресу відповідача направлена претензія вих. № 1246 з вимогою в десятиденний строк сплатити грошові кошти у розмірі 36653,59 грн.

4. Відповіді на претензію не надходило, грошові кошти відповідачем не сплачені.

Аргументи Товариства з обмеженою відповідальністю "БВК"

Відповідач участі представника у судових засіданнях не забезпечив, відзиву на позовну заяву, доказів сплати або контр - розрахунку суми заборгованості суду не надав.

Норми права, що підлягають застосуванню

Правовідносини у справі регулюються: 1) Господарським кодексом України; 2) Законом України "Про ринок електричної енергії"; 3) Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ); 4) Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика); 5) Договором про постачання електричної енергії № 0858 від 18.08.2016.

Відповідно до статті 194 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, одностороння відмова від виконання зобов'язання не допускається, крім випадків, передбачених законом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Згідно з статтею 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до частини 1 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Статтею 235 Господарського кодексу України передбачено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною 1 статті 236 Господарського кодексу України встановлено види оперативно-господарських санкцій, а згідно з частиною 2 цієї - перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним; сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Отже, зі змісту наведених положень законодавства України вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією є оперативно-господарською санкцією.

Згідно з частиною 2 статті 237 Господарського кодексу України, порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутись до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Фактичні обставини, встановлені судом, докази, що прийняті та відхилені судом, мотиви прийняття або відхилення кожного доказу та аргументу, викладеного сторонами у матеріалах справи та висновки суду за результатами розгляду справи

З огляду на нормативно-правове регулювання спірних правовідносин, доведенню у даній справі підлягає: факт правопорушення; правильність розрахунку (обсягу недоврахованої енергії, її вартості, періоду нарахування тощо); дефекти акту про порушення (що не дадуть змоги використовувати його як доказ факту правопорушення).

Між Приватним акціонерним товариством "Київобленерго" та Товариством з обмеженою відповідальністю "БВК" укладено договір про постачання електричної енергії № 0858 від 18.08.2016.

13.04.2018 представниками ПАТ «Київобленерго» проведено технічну перевірку об'єкта Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК» за адресою: м. Васильків, вул. Зарічна, 14/1, кафе «Колиба» у присутності представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК» - директора підприємства Візантія І.П., який відмовився підписати відповідний акт, про що стоїть відмітка в акті про порушення.

Суд, перевіривши повноваження зазначеної особи, встановив, що Візантій І.П. являється уповноваженим представником Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК» про що свідчить його підпис в укладеному між сторонами договорі про постачання електричної енергії № 0858 від 18.08.2016 .

За результатами вказаної перевірки, виявлені порушення пункту 6.40 ПКЕЕ: відсутні пломби енергопостачальної організації в місцях, передбачених актом про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому № 506129 від 28.03.2017, а саме: відсутня пломба на шафі обліку № С33819084, про що складено акт про порушення від 13.04.2018 № 039650, який підписано трьома уповноваженими представниками ПАТ «Київобленерго».

Згідно з пунктами 1.2, 6.40 ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

У разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

За змістом наведених норм законодавства, рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є оперативно-господарською санкцією, а визначальним у спорі про стягнення вартості недоврахованої електроенергії є доведеність обставин порушення споживачем ПКЕЕ та відповідності здійсненого постачальником обрахунку вартості електроенергії вимогам Методики.

Пунктом 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

25.05.2018 на адресу відповідача направлено запрошення (вх. № 903) на розгляд комісією акту про порушення № К 039650, яке отримано уповноваженим представником відповідача 06.06.2018, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням ПАТ «Укрпошта».

12.06.2018 на засіданні комісії ПАТ «Київобленерго» з розгляду акту про порушення № 039650 від 13.04.2018 прийнято рішення про нарахування обсягу та вартості електричної енергії відповідно до пункту 2.1.2. Методики, що оформлене протоколом від 12.06.2018 №209.

Документи, що складені за результатами засідання комісії: протокол засідання, розрахунок та рахунок на оплату вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення пункту 6.40 ПКЕЕ.

Відповідно до пункту 2.1.2 Методи обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 05.12.2001 № 1197 (далі - Методика) методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Згідно з пунктом 2.4. Методики, у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1 - 4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок) щодо яких виявлено порушення (далі - Договір), зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення (абзац перший пункту 2.4 глави 2 із змінами, внесеними згідно з Постановою НКРЕ № 1338 від 14.10.2010.

Згідно з пунктом 2.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 4 пункту 2.1 цієї Методики, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W) визначається за формулою W = P х t х К.

При розрахунку за пунктом 2.5. Методики використано таке.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватись перерахунок визначається за формулою:

Д пер = Д пор + Д усун,

де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі, коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

ПАТ «Київобленерго» кількість днів порушення застосовано 183 днів з 13.10.2017 по 13.04.2018 та розраховано відповідно до пункту 2.5. Методики, згідно з яким величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) визначається за формулою:

W доб = P t доб K в, де: P - потужність (кВт), визначена як: дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі, оскільки споживач не мав змоги надати інформації щодо паспортних даних струмоприймачів та не мав змоги провести вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність;

t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить: t = 24 (відповідно до умов Договору про цілодобовий режим роботи);

K в (K в.i) коефіцієнт використання струмоприймачів (за умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,5).

W доб = P*t доб*K в = 10*24*0,5 = 120 кВт*год,

де: Р = 10кВт по договірній дозволеній потужності (Додаток №3 до Договору),

t доб = 24 години за Договором цілодобовий режим роботи,

Кв = 0,5.

W = W доб * Д пер = 120* 183= 21960 кВт*год.

Крім того, під час перевірки здійсненого розрахунку судом, враховано, що позивачем зменшено вартість недорахованої електричної енергії, на фактично сплачену 6494 кВт*год., тобто 21960-6494=15466 кВт*год.

З використанням вказаних даних, позивачем нарахована відповідачу оперативно-господарська санкція у розмірі 36653,59 грн. (розрахунок наявний у матеріалах справи).

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок оперативно-господарської санкції, суд зазначає, що він обґрунтований та арифметично вірний.

При цьому, в порядку частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, у частині правомірності включення до сум, що підлягають виплаті відповідачем суми податку на додану вартість, судом враховані висновки Верховного Суду, що викладені у його постановах в аналогічних справах: від 11.12.2019 у справі №911/784/17, від 06.03.2018 у справі №916/1425/17 стосовно того, що електрична енергія - енергоносій, є товаром на ринку, що є об'єктом оподаткування ПДВ в вилу статті 185 Податкового кодексу України, а згідно з ПКЕЕ, недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно, тобто, на неї також нараховується ПДВ.

Згідно з частиною 1 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з статтею 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування; питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За статтею 80 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін та враховуючи обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, суд повинен всебічно і повно з'ясувати усі обставини, що складають предмет доказування, дослідити кожен доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів, окремо та всі докази у їх сукупності у порядку, що відображається у судовому рішенні. Відхилення того чи іншого доказу, перевагу одного доказу над іншим має бути мотивовано.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів і доказів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006).

Зокрема, у рішенні зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Враховуючи, що матеріалами справи підтверджено, а відповідачем не спростовано, факт здійснення правопорушення, відсутністю дефектів акту та арифметично вірним розрахунком оперативно-господарської санкції, суд, оцінюючи подані до матеріалів справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір, що сплачений позивачем за платіжним дорученням № від 25.09.2018 у розмірі 1762,00 грн., покладається на відповідача у повному обсязі.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 73-86, 129, 209, 210, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

вирішив:

1. Позов (вх. № 2464/18 від 29.10.2018) Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "БВК" про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "БВК" (08600, Київська обл., м. Васильків, пров. Народовольців, буд. 9-А, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б, ) 36653,59 грн. (тридцять шість тисяч шістсот п'ятдесят три гривні п'ятдесят дев'ять копійок) основного боргу, 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні) судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 20 днів з дня складання повного судового рішення.

Повне рішення складено 18.02.2019.

Суддя С.О. Саванчук