ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.02.2019 м. Київ

Справа № 910/10512/18

За позовом: державного підприємства"ДЕРЖАВНИЙ НАУКОВО - ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНО - КОНСТРУКТОРСЬКИЙ ІНСТИТУТ ІННОВАЦІЙНИХ ТЕХНОЛОГІЙ В ЕНЕРГЕТИЦІ ТА ЕНЕРГОЗБЕРЕЖЕННІ";

до: товариства з обмеженою відповідальністю"КОМПАНІЯ "БУДІНВЕСТ КАПІТАЛ";

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: обслуговуючий кооператив "ЖК "Науковий";

про: стягнення 1.800.000,00 грн.

Суддя Балац С.В.

Секретар судового засідання Кучерява О.М.

Представники:

позивача: Стоян М.М.;

відповідача: не з’явилися;

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Оплачко В.О.

С У Т Ь С П О Р У :

Державне підприємство "ДЕРЖАВНИЙ НАУКОВО - ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНО - КОНСТРУКТОРСЬКИЙ ІНСТИТУТ ІННОВАЦІЙНИХ ТЕХНОЛОГІЙ В ЕНЕРГЕТИЦІ ТА ЕНЕРГОЗБЕРЕЖЕННІ" (далі – позивач) звернулося до господарського суду міста Києва із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю"КОМПАНІЯ "БУДІНВЕСТ КАПІТАЛ" (далі – відповідач) про стягнення 1.800.000,00 грн.

Позовні вимоги мотивовані наявністю підстав для застосування наслідків недійсності правочину, який було визнано недійсним в судовому порядку, а саме: укладеного між сторонами спору договору про часткову участь у реконструкції об'єкта нерухомого майна та передачу функцій замовника від 16.07.2012 № 111/2-12, у вигляді стягнення з відповідача збитків в сумі 1.800.000,00 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 22.08.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/10512/18 та вирішено розгляд справи здійснювати в порядку (за правилами) загального позовного провадження. Підготовче засідання призначене на 17.09.2018.

В підготовчому засіданні 17.09.2018 оголошено перерву до 10.10.2018.

Ухвалами-повідомленнями від 12.11.2018 сторони процесу повідомлені про призначення підготовчого засідання на 21.11.2018.

До господарського суду надійшло клопотання обслуговуючого кооперативу "ЖК "Науковий" про залучення останнього до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

В підготовчому засіданні 21.11.2018 суд на місці, зокрема, ухвалив:

- допустити обслуговуючий кооператив "ЖК "Науковий" до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача;

- відкласти підготовче засідання на 05.12.2018.

До господарського суду надійшли пояснення обслуговуючого кооперативу "ЖК "Науковий" в яких останній вказує на те, що позов є передчасним, оскільки позивач є власником нежитлових приміщень по вул. Петропавлівській, 40 у м. Києві на першому та другому поверсі загальною площею 571,6 кв.м., що свідчить про відсутність збитків. Оцінка, проведена позивачем здійснена без урахування знецінення майна та без фактичного огляду об’єкту дослідження.

В підготовчому засіданні 05.12.2018 оголошено перерву до 17.12.2018.

До господарського суду надійшли додаткові пояснення позивача, в яких останній вказує про те, що із позовними вимогами про стягнення збитків позивач мав можливість звернутися і в межах справи № 910/23169/16, проте розділив дві вимоги через побоювання можливого продажу майна відповідача до прийняття рішення у справі, а відповідно неможливості виконання прийнятого рішення. Крім того, ще до укладення договору з відповідачем, у позивача було право власності на нерухоме майно, а після державної реєстрації (яка оскаржується), за позивачем зареєстровано право власності на незавершене будівництво, яке не є нерухомим майном.

В підготовчих засіданнях 17.12.2018 та 14.01.2019 оголошено перерви до 14.01.2019 та 23.01.2019 відповідно.

До господарського суду надійшли додаткові пояснення обслуговуючого кооперативу "ЖК "Науковий" в яких останній вказує на те, що у разі незаконних дій посадових осіб позивача та відповідача державі завдано збитки, такі збитки підлягають відшкодуванню відповідачем. Відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в рамках справи № 757/46930/18-к, шкода, завдана державі у розмірі вартості знесеної будівлі становить 12.500,00 грн. Стягнення збитків у даній справі може призвести до подвійного стягнення, оскільки розмір збитків, завданих державі незаконними діями компаній Укогруп встановлюється в рамках кримінального провадження № 0000120.

В підготовчому судовому засіданні 23.01.2019 суд на місці ухвалив: закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 06.02.2019.

В судовому засіданні 06.02.2019 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши доводи повноважних представників позивача, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача та дослідивши наявні докази у матеріалах справи, господарський суд міста Києва,

В С Т А Н О В И В :

Між позивачем та відповідачем укладено договір про часткову участь у реконструкції об’єкта нерухомого майна та передачу функцій замовника від 16.07.2012 № 111/2-12 (далі – Договір)

Пунктом 2.1 Договору визначено, що позивач передає відповідачу, а відповідач приймає право на виконання функцій замовника щодо проектування та реконструкції об’єкту та зобов’язується належним чином виконувати зазначені функції й відповідні зобов’язання на умовах, визначених цим договором.

Положеннями п. 2.4 Договору передбачено, що підписанням цього договору позивач передає відповідачу функції замовника з правами та зобов’язаннями, визначеними цим договором.

Відповідно до п. 6.1 Договору, результатом виконання Договору є завершений реконструкцією та прийнятий в експлуатацію об’єкт.

Умовами п. 6.2 Договору сторони погодили, що позивач отримує у власність майнові права на частину загальної площі об’єкту у розмірі не більше 552,2 кв. м, до складу якої входить виключно площі нежитлового призначення. Відповідач отримує у власність майнові права на частину загальної площі об’єкту, до складу якої входить площі нежитлового призначення, у розмірі, що дорівнює різниці площ нежитлового призначення об’єкту та 552,2 кв. м, що закріплені за позивачем, та майнові права на частину загальної площі об’єкту (площі житла в об’єкті) в розмірі, що дорівнює 100 % площі житла в об’єкті.

На виконання Договору позивач передав відповідачу будівельний майданчик за адресою: вул. Петропавлівська, 40 у Подільському районі м. Києва (будинок загальною площею 552,2 кв. м (нежитлові площі) та прилеглу земельну ділянку кадастровий номер 85:269:045, площею 0,1432 га.), що підтверджується актом прийому-передачі будівельного майданчика для здійснення реконструкції від 25.04.2013.

Позивач вказує, що замість обумовленої Договором реконструкції, відповідачем здійснено нове будівництво, а нерухоме майно передане за вказаним актом було знищено.

В свою чергу, подальше будівництво, яке здійснювалось відповідачем отримало статус самочинного та було зупинено.

Відповідно до складеного на замовлення позивача звіту про оцінку майна (об’єкт нерухомого майна – домоволодіння (житловий будинок) загальною площею 499,0 кв.м., що був розташований за адресою: м. Київ, вул. Петропавлівська, буд. 40) від 27.07.2018, складеного суб’єктом оціночної діяльності ПП "АВЕРТІ" – вартість об’єкту оцінки становить 6.351.000,00 грн.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 06.11.2017 у справі № 910/23169/16, укладений між сторонами спору Договір визнаний недійсним.

Таким чином, у зв’язку із знищенням до визнання Договору недійсним, належного позивачу нерухомого майна, останній звернувся до суду із вимогами про застосування наслідків недійсності правочину шляхом стягнення з відповідача збитків в сумі 1.800.000,00 грн.

За результатами оцінки доказів, наявних в матеріалах справи, та виходячи з викладених вище фактичних обставин, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає, з урахуванням такого.

Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб'єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов'язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення:

1) протиправної поведінки;

2) розміру збитків;

3) причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками;

4) вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Так, станом на момент вирішення спору по суті, позивач є власником нежитлових приміщень що знаходяться по вул. Петропавлівській, 40 у м. Києві на 1-му та 2-му поверсі, загальною площею 571,6 кв.м. Вказаний факт сторонами не заперечується.

Відтак, доводи позивача про те, що після державної реєстрації (яка оскаржується), за позивачем зареєстровано право власності на незавершене будівництво, яке не є нерухомим майном судом відхилені.

Відповідно до пункту 3 акту прийому-передачі будівельного майданчика для здійснення реконструкції від 25.04.2013 до Договору, стан нерухомого майна - аварійний.

В свою чергу, відповідно до поданого позивачем до суду звіту про оцінку майна від 27.07.2018, оцінювач провів оцінку житлового, повністю функціонуючого будинку в придатному для експлуатації стані. Водночас, при здійсненні оцінки, оцінювачем використана фотографія об’єкту дослідження без здійснення фактичного його огляду або території на якій він знаходився.

Таким чином, за висновками суду, поданий позивачем до суду звіт про оцінку майна від 27.07.2018 не може бути використаний судом, як належний та допустимий доказ.

Приписами частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 06.11.2017 у справі № 910/23169/16, яка залишена без змін постановою Верховного суду від 05.07.2018, зокрема, встановлено:

"Як слідує з матеріалів справи та не заперечується сторонами на даний час за адресою: м. Київ, вул. Петропавлівська, 40 збудовано два багатоповерхові (27 та 29 поверхів) житлові будинки, квартири у яких були продані інвесторам-фізичним особам, частина з яких вже проживає у вказаному будинку, і на даний час саме мешканці вказаного будинку вчиняють дії щодо добудови будинку та введення його в експлуатацію, створивши Обслуговуючий кооператив “ЖК “Науковий” (третя особа 2).

Водночас з матеріалів справи слідує і сторонами не заперечується, що будинок за адресою: м. Київ, вул. Петропавлівська, 40 в результаті реконструкції, яка мала бути проведена на підставі Договору, знищено.

Проте позивач не позбавлений права звернутися до суду за захистом своїх порушених права у встановленому чинним законодавством порядку.

Водночас колегія суддів зауважує на тому, що мешканці квартир у будинку, зведеному на місці зруйнованого будинку, переданого позивачем відповідачу для реконструкції, у спірних правовідносинах не є винними особами та, відповідно, не мають обов’язку відшкодувати збитки, пов’язані з втратою державою Україна спірного майна.".

Підсумовуючи викладені вище обставини суд відзначає, що позивачем не доведено існування конкретних обставин, які завдали останньому збитки, що виключає настання цивільно-правової відповідальності відповідача у вигляді покладення на нього обов'язку з їх відшкодування, відтак позовна вимога про стягнення з відповідача збитків у розмірі 1.800.000,00 грн. задоволенню не підлягає.

Приписами частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Враховуючи приписи пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, суд покладає витрати по сплаті судового збору на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 74, 76, 77, 78, 79, 86, 123, 129, 233, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили та може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст.ст. 241, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 18 лютого 2019 року

Суддя С.В. Балац