ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.02.2019 м ХарківСправа № 922/460/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Смірнової О.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод", смт. Новогуйвинське, Житомирський р-н, Житомирська область
до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Омікрон ЕК", м. Харків , 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Омікрон ЕК", м. Харків
про визнання недійсним договору та стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Житомирський бронетанковий завод" звернулось до господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Омікрон ЕК" (відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Омікрон ЕК" (відповідач-2), в якому просить:

- визнати недійсним договір №1204-18 про відступлення права вимоги від 04.12.2018 року, укладений між ТОВ "Омікрон ЕК" (ідентифікаційний код 36626862) та ТОВ "Фірма "Омікрон ЕК" (ідентифікаційний код 40191844);

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Омікрон ЕК" (ідентифікаційний код 36626862) на користь Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод" (ідентифікаційний код 07620094) неустойку у вигляді штрафу в розмірі 321387,24 грн.

Разом з позовом Державне підприємство "Житомирський бронетанковий завод" подало до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про залишення зустрічної позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В статті 4 Закону України "Про судовий збір" зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Підпунктами 1, 2 пункту 2 частини 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.

Враховуючи вищевикладене, за подання даної позовної заяви до господарського суду Харківської області позивачем мало бути сплачено судовий збір за дві вимоги (немайнову - визнання недійним договору та майнову - стягнення коштів) в сумі 6741,80 грн. (1921,00 грн. + 4820,80 грн.).

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Проаналізувавши норми ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд констатує, що позивач не входить до переліку осіб, які звільнені від сплати судового збору, або мають право на відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Відтак, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Суд також вважає за необхідне зазначити про наступне.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Пункт 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі Креуз проти Польщі, no. 28249/95 від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України" зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У даному випадку, необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб'єктів, яке визначено ГПК України і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, суд зазначає, що позивачем, в порушення вимог ч. 1 ст. 164 ГПК України, не надано належних доказів відправлення копії позовної заяви і доданих до неї документів на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Омікрон ЕК".

Так, відповідно до відомостей, які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням вказаної особи є: 04060, м. Київ, вул. Щусєва, будинок 44.

Водночас, позивачем відправлено копію позовної заяви і доданих до неї документів на іншу адресу: 61072, м. Харків, вул. Тобольська, 42, оф. 333.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що позовну заяву у відповідності до положень ст. 174 ГПК України слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вище перелічених недоліків.

Суд звертає увагу позивача, що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 180, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод" - залишити без руху.

Позивачу протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали суду усунути недоліки зустрічної позовної заяви, а саме:

- надати докази направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на вірну адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Омікрон ЕК" (04060, м. Київ, вул. Щусєва, будинок 44);

- надати докази оплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Роз'яснити позивачу, що в разі усунення недоліків у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Смірнова