УХВАЛА

про відмову у залишенні позову без розгляду

м. Київ

19.02.2019Справа №910/16191/18

За позовомНотаріальної палати України
доМіністерства юстиції України
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні
відповідача -Міністра юстиції України Петренка Павла Дмитровича
прозахист ділової репутації шляхом визнання інформації неправдивою та зобов'язання спростувати недостовірну інформацію
Суддя Бойко Р.В.
секретар судового засідання Баринова О.І.
Представники учасників справи:
від позивача:Абросімова О.В.
від відповідача:не з'явився
від третьої особи:Грачова А.В.
ВСТАНОВИВ:

Нотаріальна палата України звернулась до господарського суду міста Києва із позовною заявою до Міністерства юстиції України, в якій просить суд:

1) визнати неправдивою інформацію, розповсюджену Міністерством юстиції України на пленарному засіданні дев'ятої сесії Верховної Ради України восьмого скликання 23.11.2018, на засіданні Уряду України, що відбулося 21.11.2018, на прес-конференції Кабінету Міністрів України 19.11.2018;

2) зобов'язати Міністерство юстиції України спростувати недостовірну інформацію шляхом публічного виступу на найближчому черговому засіданні та прес-конференції Кабінету Міністрів України та найближчій черговій сесії Верховної Ради України, що слідують після набрання рішенням господарського суду міста Києва у даній справі законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що поширена відповідачем інформація є неправдивою та такою, що підриває довіру до нотаріату України, має негативний вплив на Нотаріальну палату України та шкодить їх діяльності. Крім того, позивач стверджує, що дана недостовірна інформація була поширена Міністерством юстиції України в особі Міністра юстиції на офіційних засіданнях Кабінету Міністрів України та черговій сесії Верховної Ради України з метою формування помилкової соціальної свідомості фізичних та юридичних осіб та дезінформації Народних депутатів України, міністрів для прийняття рішення Верховною Радою України про ухвалення Закону України №9311 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення гарантій захисту державою права власності", який стосується діяльності нотаріусів України, а тому повинна бути спростована відповідачем.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 26.12.2018 (постановленою після усунення позивачем недоліків позовної заяви, встановлених ухвалою від 10.12.2018) відкрито провадження у справі №910/16191/18; вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження; залучено до участі у розгляді справи Міністра юстиції України Петренка Павла Дмитровича в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача; визначено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи; підготовче засідання призначено на 24.01.2019.

16.01.2019 через відділ діловодства суду від Міністерства юстиції України надійшов відзив на позов, за змістом якого відповідач заперечує проти позову та вказує, що інформація, що оголошена в доповіді Міністра юстиції України Петренка П.Д. містить достовірні дані та ґрунтується на дослідженнях, які були проведені на передодні. Крім того, відповідач стверджує про відсутність доказів завдання шкоди діловій репутації позивача та впливу на оцінку його діяльності в очах оточуючих, оскільки у своїй доповіді Міністр юстиції України Петренко П.Д. не посилався на Нотаріальну палату України.

24.01.2019 через відділ діловодства суду представником третьої особи було подано клопотання про відкладення розгляду справи.

24.01.2019 Нотаріальною палатою України було подано до суду відповідь на відзив з доказами її направлення іншим учасникам справи, в якій позивач вказує, що відповідачем не надано жодних конкретних доказів на підтвердження викладених у відзиві доводів, зокрема, не зазначено ким саме та як проводилось соціологічне опитування. При цьому, позивач звертає увагу суду, що саме на відповідача покладено обов'язок довести, що поширена інформація є достовірною.

Протокольною ухвалою господарського суду міста Києва від 24.01.2019 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 12.02.2019.

11.02.2019 через відділ діловодства суду від представника третьої особи надійшли пояснення з доказами їх направлення іншим учасникам справи, в яких третя особа вказує, що позивачем не доведено факту поширення інформації, яку він просить зобов'язати відповідача спростувати. Також, представник третьої особи вказує, що дана інформація не стосується діяльності Нотаріальної палати України, а тому не могла завдати шкоди його діловій репутації. Крім того, на думку третьої особи, позовні вимоги Нотаріальної палати України не можуть бути виконані, оскільки можливість виступу на черговому засіданні та прес-конференції Кабінету Міністрів України та найближчій черговій сесії Верховної Ради України не залежить від Міністерства юстиції України.

Також, 11.02.2019 через відділ діловодства суду від третьої особи надійшла заява про недопустимість доказів, в якій вказано, що доданий до позову відеозапис на електронному носії не засвідчений електронними підписами, а тому не є належним доказом.

12.02.2019 Нотаріальною палатою України було подано заяву про зменшення позовних вимог з доказами її направлення іншим учасникам справи, яка зводиться до виключення однієї із цитат, які просить спростувати позивач.

12.02.2019 через відділ діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності. Вказане клопотання мотивоване тим, що статут Нотаріальної палати України не наділяє президента Нотаріальної палати України повноваженнями щодо залучення адвоката, який і підписав даний позов.

Крім того, 12.02.2019 відповідачем було подано клопотання про закриття провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, так як даний спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, оскільки пред'явлений Нотаріальною палатою України позов не пов'язаний із здійсненням господарської діяльності позивачем.

12.02.2019 Міністерством юстиції України подано заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідач вказує, що з огляду на суб'єктний склад учасників справи, а також враховуючи характер спірних правовідносин, позивач не наділений правом звернення до господарського суду із даним позовом.

Протокольними ухвалами господарського суду міста Києва від 12.02.2019 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі та оголошено перерву у підготовчому засіданні до 19.02.2019.

15.02.2019 через відділ діловодства суду від позивача надійшли заперечення щодо клопотань відповідача про залишення позову без розгляду та про визнання доказів недопустимими з доказами їх направлення іншим учасникам справи, в яких Нотаріальна палата України вказує, що згідно статуту позивача офіційним представником Нотаріальної палати України, а також гарантом її єдності, є Президент Нотаріальної палати України, який керує такою її діяльністю. Щодо наданого ним в якості доказу відеозапису, то позивач зазначає, що такий запис був ним скопійований з публічного інтернет-ресурсу "Youtube", а тому електронного підпису не потребує.

19.02.2019 через відділ діловодства суду від Міністерства юстиції України надійшло клопотання, в якому відповідач просить продовжити строк підготовчого провадження у справі на 30 днів та відкласти підготовче засідання.

В підготовче засідання 19.02.2019 представник позивача з'явився, проти задоволення клопотань відповідача про залишення позову без розгляду та про визнання доказів недопустимими заперечував, просив відмовити у їх задоволенні, проти клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання заперечував.

Представник третьої особи в підготовчому засіданні 19.02.2019 підтримав клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, про визнання доказів недопустимими та про відкладення підготовчого засідання та просив їх задовольнити.

Відповідач явку свого представника у підготовче засідання 19.02.2019 не забезпечив, подав суду клопотання про відкладення підготовчого засідання, яке мотивоване тим, що до Міністерства юстиції України станом на 18.02.2019 не надходили пояснення позивача з приводу клопотань відповідача про залишення позову без розгляду та про визнання доказів недопустимими. Крім того, Міністерство юстиції України повідомляло, що не має можливості направити свого представника у підготовче засідання, у зв'язку із занятістю представників в інших судових засіданнях.

Розглянувши у підготовчому засіданні 19.02.2019 клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання, суд прийшов до висновку про його необґрунтованість з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

По-перше, з наданих відповідачем повісток-повідомлень вбачається, що явка представників Міністерства юстиції України для представництва інтересів Кабінету Міністрів України в судові засідання є необов'язковою та не перешкоджає розгляду відповідних справ. Зокрема, про наведене зазначено в п. 2 резолютивної частини ухвали Північного апеляційного господарського суду від 06.02.2019 у справі №910/13174/18, в п. 9 резолютивної частини ухвали Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2018 у справі №21/96, а також у повістках-повідомленнях по справі №826/7728/17, по справі №826/11947/17, по справі №826/13761/17, по справі №826/6556/18.

Отже, в переважній більшості наданих відповідачем документів на підтвердження неможливості представника Міністерства юстиції України з'явитись в засідання по даній справі вказано, що явка представника відповідача в інші судові засідання не є обов'язковою та не перешкоджає розгляду таких справ.

По-друге, з огляду на правовий статус Міністерства юстиції України та покладені на нього обов'язки з представництва органів державної влади у відповідача можуть бути призначені десятки судових засідань на кожний день, однак це не може мати наслідком затягнення розгляду даної справи, а тому суд приходить до висновку, що в даному випадку відповідач зобов'язаний був довести пріоритетність участі його представників в інших засіданнях, а не у підготовчому засіданні по даній справі.

Натомість Міністерством юстиції України жодним чином не мотивовано необхідності прийняття його представниками участі в засіданнях по справам, в яких його явка визнана необов'язковою, а тому, зважаючи на долучені до клопотання ухвали та повістки-повідомлення, суд приходить до висновку про неповажність причин незабезпечення позивачем явки свого представника у підготовче засідання, призначене на 19.02.2019, та неповажність наведених представником Міністерства юстиції України причин необхідності відкладення підготовчого засідання, у зв'язку з чим відмовляє у задоволенні клопотання відповідача про відкладення засідання та з метою дотримання визначеного законодавством строку підготовки справи до розгляду по суті, суд прийшов до висновку про можливість продовжити підготовче провадження у справі за відсутності представника відповідача.

Розглянувши в підготовчому засіданні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду та заслухавши думку присутніх в засіданні представників учасників справи, суд прийшов до висновку в його необґрунтованості з огляду на наступне.

Пунктом 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Частиною 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Як вбачається з позовної заяви, остання підписана від імені Нотаріальної палати України адвокатом Абросімовою О.В., яка діяла на підставі довіреності №78/9 від 28.11.2018.

Згідно довіреності №78/9 від 28.11.2018 Нотаріальна палата України (довіритель) в особі Президента Марченко Володимира Миколайовича уповноважила Абросімову Оксану Василівну (повірена особа) представляти інтереси довірителя без будь-яких обмежень (з усіма правами, наданими законодавством), зокрема, в судах України усіх рівнів, для чого повіреній особі надано право підписання та подання, в тому числі, позовних заяв.

Вказана довіреність видана строком на 1 рік та дійсна до 28.11.2019.

В обґрунтування свого клопотання Міністерство юстиції України вказує, що Статут Нотаріальної палати України не передбачає повноважень Президента Нотаріальної палати України щодо залучення адвокатів, оскільки відповідно до пп. 19 п. 5.12 Статуту залучення адвокатів відбувається лише за рішенням Ради Нотаріальної палати України.

За приписами частини 5 статті 44 Господарського процесуального кодексу України юридична особа набуває процесуальних прав та обов'язків у порядку, встановленому законом, і здійснює їх через свого представника.

Юридична особа набуває цивільних прав та обов'язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Порядок створення органів юридичної особи встановлюється установчими документами та законом. Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов'язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень (частини 1 та 3 статті 92 Цивільного кодексу України).

Частиною 3 статті 56 Цивільного кодексу України встановлено, що юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

З огляду на наведені норми законодавств вбачається, що керівник юридичної особи наділений правом представляти інтереси такої юридичної особи в силу закону.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України).

Пунктом 1 частини 1 статті 60 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю юридичної особи.

Отже, в матеріалах справи наявна довіреність, яка підтверджує наявність у адвоката Абросімової Оксани Василівни повноважень на підписання та подання позову від імені Нотаріальної палати України. Дана довіреність видана позивачем в особі Президента Нотаріальної палати України, який наділений правом видавати довіреності на представництво Нотаріальної палати України (п. 9 п. 5.17 Статуту).

Відтак, твердження відповідача про подання позову особою, яка не має процесуальної дієздатності, є необґрунтованими та безпідставними.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.09.2018 у справі №911/2666/15, при вирішенні питання про залишення позову без розгляду з підстав відсутності повноважень у особи, яка його подала, суд повинен враховувати правову позицію самого позивача, зокрема, чи він звертався до суду з заявою про залишення позову без розгляду та/або про відмову від позову.

Велика Палата Верхвоного Суду звертає увагу, що суд також не позбавлений права у випадку наявності сумнівів щодо волевиявлення керівника (представника) юридичної особи на предмет обґрунтованості позову, підписаного іншою уповноваженою особою, з'ясувати ці обставини, оцінивши наявні докази.

З огляду на наведене вбачається, що саме позивач наділений повноваженнями щодо заявлення клопотання про залишення позову без розгляду на підставі п. 1 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, в той час як у даному випадку Нотаріальна палата України не реалізувала таких своїх повноважень та у суду відсутні підстави вважати, що позивач оспорює наявність у адвоката Абросімової Оксани Василівни повноважень на подання позову, на підставі якого було відкрите провадження у справі №910/16191/18.

За таких обставин викладені відповідачем у своєму клпоотанні підстави для залишення позову без розгляду є необґрунтованими, а відтак у суду відсутні підстави для залишення позову у даній справі без розгляду, у зв'язку з чим у задоволенні клопотання Міністерства юстиції України про залишення позову без розгляду слід відмовити.

У частині 1 статті 177 Господарського процесуального кодексу визначено, що завданнями підготовчого засідання є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з'ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною 3 вказаної статті встановлено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З метою належної підготовки справи для розгляду по суті суд вважає за необхідне за клопотанням відповідача продовжити строк підготовчого провадження у даній справі на 30 днів.

Керуючись ст.ст. 182, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання Міністерства юстиції України про відкладення підготовчого засідання.

2. Відмовити в задоволенні клопотання Міністерства юстиції України про залишення позовної заяви без розгляду.

3. Продовжити строк підготовчого провадження у справі №910/16191/18 на 30 днів.

4. Відкласти підготовче засідання на 28.02.2019 на 16:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, буд. 44-В, зал судових засідань №23 (корпус Б).

5. Зобов'язати учасників справи направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити відповідно до вимог, викладених у статті 60 Господарського процесуального кодексу України, та надати суду документи, що підтверджують повноваження представників. Визнати явку уповноваженого представника відповідача обов'язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (19.02.2019) та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 25.02.2018

Суддя Р.В. Бойко