УХВАЛА

20 лютого 2019 року

м. Київ

Справа № 910/4442/14

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Чумака Ю.Я. - головуючого, Дроботової Т.Б., Пількова К.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "КТД"

на ухвалу Київського апеляційного господарського суду від 05.02.2015 (головуючий Сулім В. В., судді Коротун О. М., Гаврилюк О. М.) у справі

за позовом Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЛЛ"

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "РБТ"

про стягнення 79 695 672,93 грн

ВСТАНОВИВ:

Не погоджуючись з ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.02.2015 у справі № 910/4442/14, Товариство з обмеженою відповідальністю "КТД" подало касаційну скаргу на зазначене судове рішення, з клопотаннями про поновлення строку на касаційне оскарження та про відстрочення сплати судового збору.

19.01.2019 зазначена касаційна скарга надійшла до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Під час вивчення касаційної скарги Суд установив таке.

Предметом касаційного оскарження є ухвала Київського апеляційного господарського суду від 05.02.2015, якою було повернуто апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські склади будматеріалів" на ухвалу Господарського суду м. Києва від 13.10.2014 року у справі №910/4442/14 за позовом Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЛЛ" та Товариства з обмеженою відповідальністю "РБТ" про стягнення 79 695 672,93 грн.

Водночас згідно інформації отриманої з Єдиного державного реєстру судових рішень та з Автоматизованої системи діловодства Суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "КТД" вже неодноразово подавалися касаційні скарги на оскаржувану ухвалу.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2018 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "КТД" у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного господарського суду від 05.02.2015 у справі №910/4442/14 на підставі положень пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Також, ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.12.2018 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "КТД" на ухвалу Київського апеляційного господарського суду від 05.02.2015 у справі № 910/4442/14 на підставі пункту 3 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України, адже ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2018 було відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою "КТД" на те саме судове рішення.

Крім того, у зазначеній ухвалі суд звертав увагу скаржника на положення статті 43 Господарського процесуального кодексу України та зауважив, що повторне подання касаційної скарги на одне і те ж саме судове рішення, за якою вже було відмовлено у відкритті касаційного провадження, в подальшому може бути розцінене Верховним Судом як зловживання процесуальними правами з відповідним вжиттям заходів для запобігання такому зловживанню.

11.02.2019, про що свідчить відбиток штемпеля відділення поштового зв'язку на конверті, Товариство з обмеженою відповідальністю "КТД" знову (втретє) звернулося до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного господарського суду від 05.02.2015, тобто на одне і те ж саме судове рішення, за якою вже було відмовлено у відкритті касаційного провадження.

За змістом частин 1, 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Так, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі "Мусієнко проти України", № 26976/06).

За змістом частин 3, 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Чергове звернення Товариства з обмеженою відповідальністю "КТД" із касаційною скаргою на ухвалу суду апеляційної інстанції, за якою вже було відмовлено у відкритті касаційного провадження Суд визнає зловживанням процесуальними правами.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

У частині 7 статті 12 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921,00 грн.

Ураховуючи викладене, Суд вважає за необхідне застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю "КТД" захід процесуального примусу у виді штрафу в розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 19 210,00 грн, за зловживання процесуальними правами.

На підставі наведеного колегія суддів дійшла висновку про залишення касаційної скарги без розгляду згідно з частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України.

За таких обставин, керуючись статтями 12, 43, 131, 135, 234 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "КТД" на ухвалу Київського апеляційного господарського суду від 05.02.2015 у справі № 910/4442/14 повернути скаржникові без розгляду.

2. Надіслати скаржнику копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з доданими до скарги матеріалами на 13 (тринадцяти) аркушах.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "КТД" (65069, Одеська область, місто Одеса, вул. Дунаєвського, 1, ) в дохід державного бюджету України (стягувач - Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) штраф у сумі 19 210,00 грн (дев'ятнадцять тисяч двісті десять гривень 00 копійок).

Реквізити для сплати:

- Отримувач коштів: УК у Печерському р-ні/Печерс. р-н/21081100;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: 6007;

- Код класифікації доходів бюджету: 21081100.

4. Оригінал ухвали направити Державній судовій адміністрації України.

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Ю. Я. Чумак

Судді Т. Б. Дроботова

К. М. Пільков