УХВАЛА

м. Київ

19.02.2019 Справа № 910/1059/19

Господарський суд м. Києва у складі судді Пукшин Л.Г., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" (02152, м. Київ, вул. І. Миколайчука, 3/1, кв. 39)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Асад Девелопмент " (03035, м. Київ, вул. Кудряшова, 7 оф. 117)

про витребування з незаконного володіння нерухомого майна та зобовязання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Рідний край звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Асад девелопмент про витребування з незаконного володіння нерухомого майна та зобовязання вчинити дії.

Зокрема, у прохальній частині позовної заяви, позивач просить суд:

1) витребувати з незаконного володіння на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Рідний край наступні обєкти нерухомого майна, а саме:

група приміщень №138 (нежитлові приміщення) загальною площею 1093,7 кв.м., за адресою: м. Київ, проспект Лобановського Валерія, будинок 4а, приміщення 138, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000;

група приміщень №145 (нежитлові приміщення) загальною площею 226,1 кв.м., за адресою: м. Київ, проспект Лобановського Валерія, будинок 4а, приміщення 145, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000;

група приміщень №146 (нежитлові приміщення) загальною площею 156,5 кв.м., за адресою: м. Київ, проспект Лобановського Валерія, будинок 4а, приміщення 146, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000;

група приміщень №148 (нежитлові приміщення) загальною площею 212,5 кв.м., за адресою: м. Київ, проспект Лобановського Валерія, будинок 4а, приміщення 148, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000;

група приміщень №149 (нежитлові приміщення) загальною площею 197,3 кв.м., за адресою: м. Київ, проспект Лобановського Валерія, будинок 4а, приміщення 149 реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000.

2) скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстраційні записи про право власності з моменту їх вчинення, а саме:

запис про право власності № 27093096 від 18.07.2018 р. на групу приміщень №138 площею 1093,7 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 138, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000, за ТОВ Асад девелопмент;

запис про право власності № 27094915 від 18.07.2018 р. на групу приміщень №145 площею 226,1 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 145, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000, за ТОВ Асад девелопмент;

запис про право власності № 27095705 від 18.07.2018 р. на групу приміщень №146 площею 156,5 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 146, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000, за ТОВ Асад девелопмент;

запис про право власності № 27096304 від 18.07.2018 р. на групу приміщень №148 площею 212,5 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 148, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000, за ТОВ Асад девелопмент;

запис про право власності № 27096928 від 18.07.2018 р. на групу приміщень №149 площею 197,3 кв.м. за адресою: проспект Валерія Лобановського, 4-А, приміщення 149, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 000, за ТОВ Асад девелопмент.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на думку позивача, відповідач протиправно, без достатніх правових підстав фактично володіє, за даними реєстру прав власності на нерухоме майно, яке належить позивачу на праві власності, та просить витребувати таке майно у відповідача на підставі приписів ст.ст. 387, 388 ЦК України.

Розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край", господарський суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам розділу III Господарського процесуального кодексу України, а тому підлягає поверненню з посиланням на ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 04.02.2019 залишено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" без руху в порядку ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу час для усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду, а саме надати суду належне нормативно-правове обґрунтування необхідності та підстав залучення до участі у справі третьої особи - Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни та зазначити статусу такої третьої особи (на чиїй стороні позивач просить залучити дану особу); визначити повний склад сторін (учасників) судового процесу щодо вимоги про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстраційні записи про право власності з моменту їх вчинення; зазначити належну ціну позову та надати докази сплати судового збору відповідно до нової визначеної ціни позову.

14.02.2018 до Господарського суду м. Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків, в якій позивач зазначає, що станом на момент звернення до суду, заявник не має обєктивної можливості провести експертне дослідження вартості спірного майна, оскільки таке майно перебуває у володінні іншої особи та відсутня можливість забезпечення доступу експерта до майна. Так, при зверненні до суду, позивач сплатив судовий збір у розмірі 47 732,96 грн., з врахуванням вартості 1 м2 спірних приміщень 1347,68 грн./кв.м. - 2 541 863,67. В заяві про усунення недоліків позовної заяви, позивач надав докази доплати судового збору у розмірі 1579,17 грн., з врахуванням різниці балансової та ринкової вартості приміщень - 105 277,68 грн.

Суд звертає увагу, що положеннями п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України унормовано, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

У відповідності до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як вбачається з ухали Господарського суду м. Києва від 04.02.2019, суд звертав увагу позивача, що зазначення останнім по тексту позовної заяви складу учасників судового процесу, не звільняє його від обов'язку обґрунтувати необхідність залучення такого учасника, його статус та підстави такого залучення, а саме не визначено статусу третьої особи Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни та не надано належного нормативно-правового обґрунтування необхідності залучення такої особи.

Крім того, в ухвалі Господарського суду м. Києва від 04.02.2019 суд зазначав про необхідність визначення позивачем повний складу сторін (учасників) судового процесу щодо вимоги про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстраційні записи про право власності з моменту їх вчинення.

Проте, дослідивши заяву про усунення недоліків від 14.02.2019, судом встановлено, що позивач не надав жодного письмового обґрунтування щодо статусу Фізичної особи-підприємця Мороз Тетяни Михайлівни та підстав залучення такої особи в якості третьої особи, а також не зазначено повний складу сторін (учасників) судового процесу щодо вимоги про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстраційні записи про право власності з моменту їх вчинення.

Таким чином, у встановлений судом строк, позивач не усунув зазначені недоліки, не надав суду витребувані обґрунтування, що є підставою для повернення позовної заяви в порядку ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пункт 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі Пелевін проти України, від 30.05.2013 у справі Наталія Михайленко проти України, зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Тим не менш, обмеження, що застосовуються, не повинні обмежувати доступ, що залишається для особи, у такий спосіб або такою мірою, щоб сама суть права була порушена. Більш того, обмеження не відповідає п. 1 ст. 6 Конвенції, якщо воно не переслідує легітимну ціль та якщо немає розумного співвідношення між засобами, що застосовуються та ціллю, якої прагнуть досягти (п. 31 рішення Європейського суду з прав людини від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України").

Таким чином, обмеженням права на доступ до суду, зокрема, є, визначений в ГПК України, обов'язок заявника у позовній заяві зазначати обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують такі обставини, правові підстави позову. Невиконання заявником вищенаведених вимог процесуального законодавства наділяє суд правом не приймати до розгляду та повертати позовну заяву заявнику.

Враховуючи викладене, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" підлягає поверненню, оскільки останнім не виконано всі вимоги, визначені в ухвалі Господарського суду м. Києва від 04.02.2019.

Відповідно до ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно із ч.8 ст.174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву та додані до неї документи Товариству з обмеженою відповідальністю "Рідний край".

Додатки: - позовна заява та додані до неї документи на 75 аркушах;

- заява про усунення недоліків на 23 аркушах.

Ухвала набирає законної сили 19.02.2019 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Л. Г. Пукшин