ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2019 року

м. Київ

Справа № 903/228/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кушнір І.В. - головуючий, Краснов Є.В., Мачульський Г.М.

За участю секретаря судового засідання Суворкіної Ю.І.

розглянувши касаційну скаргу Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області та Державного підприємства "Сетам" на рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 (суддя Костюк С.В.) та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.12.2018 (головуючий суддя : Петухов М.Г., судді: Гудак А.В., Маціщук А.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії: Волинського обласного управління АТ "Ощадбанк"

до 1. Державного підприємства "Сетам", 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохімпром", 3. Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Фермерське господарство "Гурич",

про визнання електронних торгів, протоколу їх проведення та акта про реалізацію предмета іпотеки недійсними,

За участю представників сторін:

позивача - не з'явився ,

відповідача 1 - не з'явився ,

відповідача 2 - не з'явився ,

відповідача 3 - не з'явився ,

третьої особи - не з'явився,

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог і заперечень

1. Публічне акціонерне товариство "Державний ощадний банк України", від імені якого діє філія-Волинське обласне управління АТ "Ощадбанк", звернулось до господарського суду з позовом до відповідачів: Державного підприємства "СЕТАМ", Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохімпром", Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області про визнання недійсними електронних торгів з реалізації предмета іпотеки (приміщення реммайстерні, загальною площею 779,8 кв.м., яке знаходиться за адресою: Волинська область, Ратнівський район, с. Самари (Язавні), вул. Радянська, 1а), протоколу № 318261 від 23.02.2018 року та акта державного виконавця Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області про реалізацію предмета іпотеки від 15.03.2018 року.

2. Позов мотивовано тим, що при проведенні електронних торгів з реалізації майна, що є предметом іпотеки, мало місце порушення вимог Закону України "Про іпотеку" та Порядку реалізації арештованого майна, який затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, що вплинуло на результати торгів.

3. Ухвалою господарського суду Волинської області від 05.04.2018 року у справі № 903/228/18 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача залучено ФГ "Гурич".

4. Відповідач-1 заперечував проти позову та просив суд відмовити у його задоволенні. При цьому, вказував, що ДП "СЕТАМ" 19.01.2018 проведено електронні торги з реалізації арештованого майна, а саме предмета іпотеки - реммайстерні, загальною площею 779,8 кв.м., яке знаходиться за адресою: Волинська область, Ратнівський район, с. Самари (Язавні), вул. Радянська, 1а, зареєстрованого за лотом № 256336, та визначено переможцем ТзОВ "Агрохімпром", при цьому відповідач-1 керувався чинним законодавством України, а саме Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016р. №2831/5 та Законом України "Про іпотеку", де чітко передбачені дії щодо перевизначення нового переможця у разі невнесення коштів попереднім, за умови наявності учасника який запропонував ціну не меншу від стартової, та немає жодного обмеження або заборони перепризначати більше ніж 2 переможців за наявності інших учасників торгів з ціновими пропозиціями більшими від стартової ціни лоту, а тому позовні вимоги, на думку відповідача-1, є безпідставними.

5. Відповідач-2 також заперечував проти задоволення позову та вказував на те, що ТзОВ "Агрохімпром" (Учасник 12) було визнано переможцем електронних торгів по лоту № 256336 ремонтна майстерня (Г-1) загальною площею 779,8 кв.м. за адресою Волинська область, Ратнівський район, с.Самари (Язавні) вул. Радянська,1-А, які відбулися 19.01.2018 року та оформлені протоколом №318261. Крім того, зазначав, що обставини, за яких ТзОВ "Агрохімпром" було оголошено переможцем, відповідають вимогам ст. ст. 45,46 Закону України "Про іпотеку" № 898-IV.

6. Відповідач-3 просив суд відмовити в задоволенні позову, зазначаючи, що оголошення переможцем прилюдних торгів ТзОВ "Агрохімпром" відповідає вимогам Закону України "Про іпотеку", а саме ст. ст. 45,46 даного закону, оскільки переможець торгів учасник № 1 не вніс у встановлений законом строк належної до сплати суми, а наступний учасник торгів, що запропонував найвищу ціну (учасник № 11), також не вніс у встановлений законом строк належної до сплати суми.

ІІ. Короткий зміст судових рішень

7. Рішенням господарського суду Волинської області від 02.08.2018 у справі №903/228/18 було задоволено позов Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії Волинського обласного управління АТ "Ощадбанк" до Державного підприємства "Сетам", Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохімпром", Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Фермерське господарство "Гурич" про визнання електронних торгів, протоколу їх проведення та акта про реалізацію предмета іпотеки недійсними. Визнано недійсними електронні торги з реалізації предмета іпотеки - приміщення реммайстерні, загальною площею 779,8 кв.м., за адресою: Волинська область, Ратнівський район, с. Самари (Язавні), вул. Радянська, 1а, оформлені протоколом №318261 від 23.02.2018, та акт державного виконавця Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області від 15.03.2018 про реалізацію предмета іпотеки. Стягнуто з ДП "Сетам", ТОВ "Агрохімпром", Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області на користь Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" від імені якого діє філія-Волинське обласне управління АТ "Ощадбанк" 1762 грн. в повернення витрат по сплаті судового збору за подання позовної заяви та 881грн. в повернення витрат по сплаті судового збору за подання заяви про забезпечення позову.

8. Постановою Північно - Західного апеляційного господарського суду від 04.12.2018 апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохімпром", Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області, Державного підприємства "Сетам" залишено без задоволення. Рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 у справі № 903/228/18 змінено в частині розподілу судових витрат, п. 3 резолютивної частини рішення господарського суду Волинської області від 02.08.2018 у справі № 903/228/18 викладений в наступній редакції:

"3. Стягнути з ДП "Сетам" (01001, м. Київ, вул.Стрілецька,4-б, код 39958500), Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області (44100, Волинська область, Ратнівський район, смт. Ратне, вул. Каштанова,24, код 34417276) на користь Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" від імені якого діє філія-Волинське обласне управління АТ "Ощадбанк" (43001, м. Луцьк, вул. Червоного Хреста, 8, код 09303328) - 1762 грн. в повернення витрат по сплаті судового збору за подання позовної заяви та 881грн. в повернення витрат по сплаті судового збору за подання заяви про забезпечення позову."

В решті рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018р. у справі № 903/228/18 залишено без змін.

ІІІ. Процедура касаційного провадження у Верховному Суді

9. 21.12.2018 (згідно із поштовим штемпелем на конверті) Ратнівський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області звернувся з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.12.2018 у справі №903/228/18 безпосередньо до Касаційного господарського суду.

10. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2019 року у справі № 903/228/18 визначено колегію суддів у складі: Кушнір І.В. (головуючий суддя), судді: Мачульський Г.М., Краснов Є.В.

11. 28.12.2018 (згідно із поштовим штемпелем на конверті) Державне підприємство "Сетам" звернулося з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.12.2018 у справі №903/228/18 безпосередньо до Касаційного господарського суду. Касаційна скарга подана разом із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження постанови у справі № 903/228/18.

12. Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17.01.2019 року у справі № 903/228/18 визначено колегію суддів у складі: Кушнір І.В. (головуючий суддя), судді: Мачульський Г.М., Краснов Є.В.

13. Крім того, Державне підприємство "Сетам" звернулось до Верховного Суду з клопотанням про зупинення дії рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 та постанови Північно-Західного апеляційного господарського суду від 04.12.2018 у справі №903/228/18.

14. 21.01.2019 суд постановив ухвалу про відкриття касаційного провадження по справі та призначення до розгляду на 17.02.2019, повідомив учасників справи про дату, час і місце розгляду скарги та визначено строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 08.02.2019. Також було задоволено клопотання ДП "Сетам" про поновлення строку на подання касаційної скарги. Крім того, задоволено клопотання ДП "Сетам" та зупинено дію рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 у справі № 903/228/18 до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

15. 08.02.2019 електронною поштою від позивача на електронну адресу Верховного Суду надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Колегія суддів касаційного суду не приймає та не розглядає вказане клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, оскільки воно оформлено з порушенням Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та п.5.17 Інструкції з діловодства Верховного Суду, а саме, клопотання не скріплено електронним цифровим підписом.

16. В судове засідання представники сторін не з'явилися, хоча сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду касаційних скарг.

ІV. Короткий зміст касаційної скарги і заперечень на неї

17. У касаційних скаргах ВДВС та ДП "Сетам" просять скасувати судові рішення, прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

18. Так, згідно з доводами скаржників, викладеними у їх касаційних скаргах:

- судами попередніх інстанцій довільно розтлумачено приписи частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку", без урахування положень Порядку реалізації арештованого майна, який затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (далі - Порядок), що вплинуло на результат розгляду справи;

- жодних положень, які б прямо встановлювали заборону визнавати (оголошувати) переможцями електронних торгів з реалізації предмета іпотеки третього і наступного за ним учасників електронних торгів в результаті відмови від підписання протоколу чи невнесення першими двома переможцями належної суми за придбане майно Закон України "Про іпотеку" не містить;

- судами не було встановлено наявність порушених прав та інтересів позивача, який оспорює результати торгів. Реалізація арештованого майна за вищою ціною (аніж стартова ціна) не порушує прав позивача, оскільки сприяє одержанню ним коштів для погашення заборгованості за рахунок майна боржника та виконанню рішення суду безвідносно до того, що переможець торгів був третій серед учасників;

- судами не враховано те, що визнання переможцем торгів ТОВ "Агрохімпром" відповідає вимогам статей 45 та 46 Закону України "Про іпотеку";

- судами не були враховані висновки, які викладені у постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 зі справи № 6-144цс16;

19. Від позивача надійшли відзиви на касаційні скарги, в яких останній просить суд залишити їх без задоволення, а судові рішення без змін. Від третьої особи відзивів на касаційні скарги не надійшли.

V. Фактичні обставини, встановлені судами попередніх інстанцій

20. На виконанні у Ратнівському районному відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області перебуває зведене виконавче провадження №21220555, відкрите при примусовому виконанні наказів Господарського суду Волинської області про стягнення боргів з ФГ "Гурич" на користь АТ "Державний ощадний банк".

21. 25.03.2008 року між Відкритим акціонерним товариством "Державний ощадний банк України" (іпотекодержатель) та Фермерським господарством "Гурич" (іпотекодавець) в якості забезпечення виконання зобов'язань Фермерського господарства "Гурич" за кредитним договором №979 від 25.03.2008 року з додатковими угодами до нього було укладено іпотечний договір за реєстровим номером №535/23, згідно умов якого іпотекодавець передає в іпотеку, а іпотекодержатель приймає в іпотеку в порядку і на умовах, визначених у цьому договорі, предмет іпотеки, що належить іпотекодавцю на праві власності, а саме: нерухоме майно - приміщення реммайстерні, загальною площею 779,8 кв.м., яке знаходиться за адресою: Волинська область, Ратнівський район, с. Самари (Язавні), вул. Радянська, 1а (а.с. 8-11).

22. В процесі виконавчого провадження 21.09.2017 року Ратнівським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області проведено опис й арешт майна боржника Фермерського господарства "Гурич", в тому числі й нерухомого майна, а саме приміщення реммайстерні, загальною площею 779,8 кв.м., що перебуває в іпотеці ВАТ "Державний ощадний банк України" та розміщене за адресою: Волинська область, Ратнівський район, с. Самари (Язавні), вул. Радянська, 1а, про що винесено відповідну постанову.

23. 06 грудня 2017 року Державним підприємством "СЕТАМ" проведено електронні торги по лоту Р№247758, а саме приміщення реммайстерні, загальною площею 779,8 кв.м., яке знаходиться за адресою: Волинська область, Ратнівський район, с. Самари (Язавні), вул. Радянська, 1а.

24. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №301748 від 06.12.2017 року торги з реалізації майна не відбулись у зв'язку з тим, що від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція (а.с.15).

25. 19.01.2018 року відбулись повторні електронні торги з реалізації вищезазначеного майна, проведення яких оформлено протоколом № 312223 від 19.01.2018 року, переможцем визначено учасника №1, який запропонував за лот 504876,65 грн., розрахунок за майно мав бути здійснений до 02.02.2018 року (а.с.16-19).

26. У зв'язку із невнесенням учасником №1 (переможцем торгів) у встановлений в протоколі торгів строк за придбане майно коштів, ДП "СЕТАМ" відповідно до протоколу торгів №315125 від 06.02.2018 року було визначено іншого переможця електронних торгів Учасника №11, який виступив з ціновою пропозицією в розмірі 501991,64 грн., а також надано останньому строк для проведення розрахунку за придбане майно до 20.02.2018 року. Разом з тим, учасником №11 кошти у встановлений у протоколі строк внесені не були, що свідчить про його відмову від придбання лоту (а.с.20-23).

27. Оскільки учасником №11 також не було внесено кошти у встановлений в протоколі торгів строк за придбане майно, ДП "СЕТАМ" відповідно до протоколу торгів №318261 від 23.02.2018 року було визначено іншого переможця електронних торгів Учасника №12, який виступив з ціновою пропозицією в розмірі 253880,80 грн., а також надано останньому строк для проведення розрахунку за придбане майно до 12.03.2018 року. (а.с. 25-28).

28. На підставі зазначеного протоколу №318261 проведення електронних торгів від 23.02.2018 року, Ратнівським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області 15.03.2018 року Товариству з обмеженою відповідальністю "Агрохімпром" було видано акт про реалізацію предмета іпотеки (а.с. 29).

29. Публічне акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" в особі філії: Волинського обласного управління АТ "Ощадбанк" вважаючи, що електронні торги були проведені з істотними порушеннями вимог Закону України "Про іпотеку", Порядоку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016р. №2831/5, звернувся із позовною заявою до суду.

VІ. Короткий виклад мотивів судових рішень судів попередніх інстанцій

30. Місцевий господарський суд, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що переможцем оспорюваних торгів було визначено третього учасника торгів, а саме учасника №12, який запропонував найнижчу ціну, та дійшов висновку про те, що зазначені дії порушують Порядок проведення торгів та не відповідають вимогам частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку" за приписами якої якщо покупець не внесе всієї належної до сплати суми в десятиденний строк, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів, а у випадку його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися.

31. Суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, вказавши, що судом першої інстанції було неправильно застосовано ст. 129 ГПК України, наслідком чого стало покладення судових витрат на Товариство з обмеженою відповідальністю "Агрохімпром".

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про зміну рішення місцевого суду в частині розподілу судових витрат, оскільки спір у даній справі виник внаслідок неправильних дій Ратнівського РВ ДВС ГТУЮ у Волинській області та ДП "Сетам", а не Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохімпром". В зв'язку із викладеним, судові витрати у даній справі за подання позову апеляційний суд поклав у повному обсязі саме на Ратнівський РВ ДВС ГТУЮ у Волинській області та ДП "Сетам" у рівних частинах.

VІІ. Позиція Верховного Суду

32. Згідно зі ст.300 Господарського процесуального кодексу України:

"1. Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

2. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

3. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

4. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права."

З урахуванням викладеного, судом не приймаються та не розглядаються доводи скаржника, пов'язані з переоцінкою доказів та встановленням по новому обставин справи.

33. У постанові Верховного Суду від 18.10.2018 у справі №903/145/18 викладено наступний правовий висновок:

«Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійними електронних торгів з реалізації майна, що є предметом іпотеки.

Відповідно до частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до договорів купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв'язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов'язковою умовою правомірності правочину.

Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України "Про виконавче провадження".

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 (який набрав чинності з 05.10.2016) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до пунктів 7 та 8 Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону виконавчі дії, здійснення яких розпочато до набрання чинності цим законом, завершується у порядку, що діяв до набрання чинності цим законом. Після набрання чинності цим законом виконавчі дії здійснюються відповідно до цього закону. Майно, передане на реалізацію до набрання чинності цим законом, продовжує реалізовуватись у порядку (у тому числі за вартістю), що діяв до набрання чинності цим законом. Якщо оцінка арештованого майна не проведена до набрання чинності цим законом, вона проводиться в порядку, визначеному цим законом.

Як унормовано статтею 48 Закону України "Про виконавче провадження" звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

У разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення.

В силу приписів статті 46 Закону України "Про виконавче провадження", у разі якщо під час розподілу грошових сум у випадку, передбаченому пунктом 3 частини першої статті 45 цього Закону, стягнутої суми недостатньо для задоволення вимог стягувачів за виконавчими документами, у першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги щодо стягнення з вартості заставленого майна.

Відповідно до частини сьомої статті 51 вказаного Закону примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку" .

Таким чином норми Закону України "Про виконавче провадження" допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя (аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 13.03.2018 зі справи № 911/494/17).

Згідно зі статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна.

Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

Порядок реалізації майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону, крім цінних паперів, визначається Міністерством фінансів України за погодженням з Національним банком України. Порядок реалізації цінних паперів визначається Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Міністерством юстиції України, а іншого майна - Міністерством юстиції України.

Порядок реалізації обмежено оборотоздатного майна визначається законодавством.

Не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

У разі повторної нереалізації майна нерухоме майно виставляється на треті електронні торги за ціною, що становить 70 відсотків, а рухоме майно - 50 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

У разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду.

У разі якщо стягувач протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця письмово не заявив про своє бажання залишити за собою нереалізоване майно, арешт з майна знімається і воно повертається боржникові. За відсутності у боржника іншого майна, на яке може бути звернено стягнення, виконавчий документ повертається стягувачу без виконання.

У разі якщо стягувач виявив бажання залишити за собою нереалізоване майно, він зобов'язаний протягом 10 робочих днів з дня надходження від виконавця відповідного повідомлення внести на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби або рахунок приватного виконавця різницю між вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на його користь, якщо вартість нереалізованого майна перевищує суму боргу, яка підлягає стягненню за виконавчим документом. За рахунок перерахованих стягувачем коштів оплачуються витрати виконавчого провадження, задовольняються вимоги інших стягувачів та стягуються виконавчий збір і штрафи, а залишок коштів повертається боржникові.

Майно передається стягувачу за ціною третіх електронних торгів або за фіксованою ціною. Про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу виконавець виносить постанову. За фактом такої передачі виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на таке майно.

Згідно зі статтею 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження" , з дотриманням вимог цього Закону.

Відповідно до статті 45 Закону України "Про іпотеку" прилюдні торги проводяться прозоро. Організатор прилюдних торгів забезпечує кожного учасника прилюдних торгів правилами проведення прилюдних торгів до їх початку.

Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов'язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов'язання.

Прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за початковою ціною.

Якщо жоден учасник не зареєструвався або у разі якщо предмет іпотеки не був проданий, прилюдні торги визнаються такими, що не відбулися.

За результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. У протоколі зазначаються:

- опис придбаного покупцем предмета іпотеки;

- початкова ціна предмета іпотеки;

- ціна продажу предмета іпотеки;

- інформація про покупця предмета іпотеки;

- день, до якого покупець повинен повністю сплатити ціну продажу предмета іпотеки;

- банківський рахунок органу державної виконавчої служби, приватного виконавця для переказу покупцем ціни продажу предмета іпотеки.

У разі необхідності до протоколу може бути внесена й інша інформація.

Копії протоколу надсилаються іпотекодавцю, всім іпотекодержателям та державному виконавцю, приватному виконавцю протягом п'яти днів з дня його підписання.

Якщо переможець прилюдних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, але не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів. За його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися.

Згідно зі статтею 46 Закону України "Про іпотеку" переможець прилюдних торгів протягом десяти робочих днів з дня підписання протоколу перераховує кошти за придбане на торгах майно на зазначений у протоколі банківський рахунок органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Гарантійний внесок, сплачений покупцем до початку прилюдних торгів, зараховується до ціни продажу. Іншим учасникам внесена сума повертається протягом трьох робочих днів з дня закінчення прилюдних торгів. Гарантійний внесок також підлягає поверненню, якщо торги не відбулися.

Якщо покупець не внесе всієї належної до сплати суми в десятиденний строк, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів. За його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися. Гарантійний внесок не повертається також учаснику торгів, який став переможцем торгів, але відмовився підписати протокол.

Таким чином, якщо переможець прилюдних торгів і наступний учасник відмовилися від сплати всієї належної суми за придбане майно, то прилюдні торги підлягають оголошенню такими, що не відбулися.

З огляду на викладене суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про те, що оголошення переможцем прилюдних торгів третього і послідуючого учасників прилюдних торгів є порушенням порядку проведення торгів і такі дії не відповідають вимогам частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку" (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2018 зі справи № 463/6465/14). Зазначеним спростовуються доводи скаржників про неправильне застосування судами попередніх інстанцій приписів статей 45 та 46 вказаного Закону.

Згідно зі статтею 47 вказаного Закону організатор прилюдних торгів протягом трьох днів з дня підписання переможцем прилюдних торгів протоколу надсилає відповідний протокол державному виконавцю, приватному виконавцю, а також інші документи, що підтверджують реалізацію предмета іпотеки відповідно до цього Закону. На вимогу державного виконавця, приватного виконавця для перевірки дотримання порядку проведення прилюдних торгів організатор прилюдних торгів зобов'язаний подати державному виконавцю, приватному виконавцю повну та достовірну інформацію і документи, що стосуються організації та проведення торгів.

Протягом п'яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки, в якому зазначаються:

назва виконавчого документа, на підставі якого здійснено реалізацію предмета іпотеки, його номер та дата видачі, найменування органу (посадової особи), який видав документ;

відомості про іпотекодержателя та іпотекодавця;

стисла характеристика та місцезнаходження предмета іпотеки;

назва організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги, дата та місце їх проведення;

відомості про покупця;

початкова ціна предмета іпотеки та ціна продажу;

сума коштів, перерахована за придбаний предмет іпотеки, включаючи гарантійний платіж, та дати їх перерахування;

відомості про те, що прилюдні торги відбулися з дотриманням вимог цього Закону.

Акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем, скріплюється його печаткою та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги.

Державний виконавець, приватний виконавець не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася відповідно до вимог цього Закону. У разі відмови видати акт про реалізацію предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець повинен протягом п'яти робочих днів з дня закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повідомити про це організатора прилюдних торгів, іпотекодержателя, іпотекодавця та покупця. Повідомлення, що містить підстави для відмови у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, підписується державним виконавцем і начальником відповідного органу державної виконавчої служби та скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем та скріплюється його печаткою. Відмова державного виконавця, приватного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства.

На підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів.

Протягом п'яти робочих днів з дня надходження від державного виконавця, приватного виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки організатор проведення прилюдних торгів видає цей акт покупцеві, нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю.

Якщо сума, одержана від реалізації предмета іпотеки, не покриває вимоги іпотекодержателя, він має право отримати решту суми з іншого майна боржника у порядку, встановленому законом.

Відповідно до статті 48 Закону України "Про іпотеку" іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Приписами Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (далі - Порядок, в редакції, чинній станом на час проведення електронних торгів) передбачені певні правила проведення торгів, а саме: правила, які визначають процедуру підготовки до проведення торгів (розділ ІІІ); правила, які регулюють безпосередньо порядок проведення торгів (розділ V); правила, які стосуються особливостей реалізації окремих видів майна (розділ VII); правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ VIII).

Відповідно до пункту 2 розділу VII Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України "Про іпотеку" .

Якщо належна до сплати сума від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. Гарантійний внесок не повертається також учаснику торгів, який став переможцем торгів, але відмовився підписати протокол.

Судами попередніх інстанцій правильно застосовані до спірних правовідносин приписи Закону України "Про іпотеку" та Порядку (з урахуванням тих особливостей, які визначені пунктом 2 розділу VII Порядку). Зазначеним спростовуються доводи скаржників про те, що суди у розгляді справи довільно розтлумачили приписи частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку", без урахування положень Порядку.

З огляду на викладене суди попередніх інстанцій, встановивши, що перший та другий учасники торгів, які запропонували найвищу ціну під час торгів і, в порядку черговості, були оголошені переможцями торгів, не внесли належної до сплати суми за майно, яке було предметом торгів; всупереч приписів частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку" та Порядку організатором торгів такі торги не були визнані такими, що не відбулися, натомість в подальшому переможцем оспорюваних торгів було визнано третього учасника торгів, - дійшли обґрунтованого висновку про те, що такі дії порушують порядок проведення торгів і не відповідають приписам частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку" та Порядку.

Відповідно до частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Посилання скаржників на те, що реалізація арештованого майна за вищою ціною (аніж стартова ціна) не порушує прав позивача, оскільки сприяє одержанню ним коштів для погашення заборгованості за рахунок майна боржника та виконанню рішення суду безвідносно до того, що переможець торгів був третій серед учасників, Касаційний господарський суд відхиляє, оскільки скаржниками залишено поза увагою те, що, предмет іпотеки проданий за ціною, значно нижчою за його вартість, визначену в іпотечному договорі, і, як встановлено судами попередніх інстанцій, цінова пропозиція третього учасника склала 253880 грн. 80 коп., у той час як цінові пропозиції першого та другого учасників, які запропонували найвищі ціни за предмет торгів складали 5048765 грн. 65 коп. та 501991грн. 64 коп., відповідно. З огляду на викладене Суд погоджується з доводами позивача про те, що при реалізації майна, що є предметом іпотеки за іпотечним договором були порушені права позивача як іпотекодержателя.

Посилання ВДВС на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 зі справи № 6-144цс16 Касаційний господарський суд відхиляє, з огляду на те, що судове рішення у такій справі було прийняте за інших обставин, встановлених у вказаній справі та за інших поданих сторонами й оцінених доказів (так, у зазначеній справи мала місце відмова переможця від підписання протоколу прилюдних торгів та невнесення другим учасником, який запропонував найвищу ціну у встановлений законом строк належної до сплати суми за майно, у зв'язку з чим переможцем було оголошено наступного учасника прилюдних торгів, який запропонував найвищу ціну, не нижчу за початкову ціну продажу).»

34. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 05 квітня 2017 року № 6-2567цс16 та у постановах Верховного Суду від 28.02.2018 у справі №463/6465/14, від 10.01.2019 у справі №908/528/18.

35. Колегія суддів касаційного суду по даній справі, що переглядається, повністю погоджується з вищевказаними правовими позиціями, викладеними у наведених постановах Верховного Суду України та Верховного Суду, та не вбачає підстав для відступу від них.

36. З урахуванням викладеного, суд касаційної інстанції вважає, що висновки судів першої та апеляційної інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях про задоволення позовних вимог зроблені відповідно до норм законодавства, а також до встановлених обставин справи.

VІІІ. Висновки Верховного Суду

37. Відповідно до п.1 ч.1 ст.308 Господарського процесуального кодексу України

"Суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право:

1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення."

Згідно з ч.1 ст.309 зазначеного Кодексу:

"Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права."

38. На підставі викладеного, суд доходить висновку про необхідність залишити касаційні скарги Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області та Державного підприємства "Сетам" без задоволення, а судові рішення - без змін як законні та обґрунтовані.

39. У зв'язку з тим, що суд відмовляє у задоволенні касаційної скарги та залишає ухвалені судові рішення в силі, суд покладає на скаржників витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

40. Відповідно до ч.3 ст. 332 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції у постанові за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).

Як було зазначено вище, ухвалою суду від 21.01.2019 за клопотанням ДП "Сетам" зупинено дію рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 у справі № 903/228/18 до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Керуючись статтями 129, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційні скарги Ратнівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області та Державного підприємства "Сетам" на рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.12.2018 залишити без задоволення.

2. Постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.12.2018 та рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 у справі № 903/228/18 залишити без змін.

3. Поновити дію рішення Господарського суду Волинської області від 02.08.2018 у справі № 903/228/18.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий І. Кушнір

Судді Є. Краснов

Г. Мачульський