УХВАЛА

м. Київ

21.02.2019Справа № 910/17663/18

Господарський суд міста Києва у складі судді Якименко М.М., розглянувши матеріали господарської справи

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМІК КОН УКРАЇНА"

про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/17663/18

у справі №910/17663/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВ КОМІК КОН"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМІК КОН УКРАЇНА"

про зобов'язання не використовувати позначення та збитків за порушення прав на знак для товарів і послуг у сумі 1 000 000,00 грн.

представники учасників справи: без виклику.

Обставини справи :

Товариство з обмеженою відповідальністю "КИЇВ КОМІК КОН" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМІК КОН УКРАЇНА" в якому просить суд:

- зобов'язати відповідача не використовувати позначення "Comic Con Ukraine" та/або "Комік Кон Україна", або інші схожі із ним, зокрема, для проведення розважальних заходів популярної культури (поп-культури);

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМІК КОН УКРАЇНА" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВ КОМІК КОН" збитки за порушення прав на знак для товарів і послуг за свідоцтвом України №245605 у розмірі 1 000 000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем прав позивача на належний йому знак для товарів і послуг та завданням позивачу збитків у сумі 1 000 000,00 грн.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями головуючим суддею визначено суддю Гулевець О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.01.2019 дану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Позивачем подано заяву про усунення недоліків, допущених при поданні до суду даного позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.01.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/17663/18, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 19.02.2019.

18.02.2019 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВ КОМІК КОН" надійшла заява, підписана адвокатом Козаченко Т.А., про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи № 910/17663/18.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 19.02.2019 року (суддя Гулевець О.В.) визнано відвід судді необґрунтованим; Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВ КОМІК КОН" про відвід судді Гулевець О.В. від участі у розгляді справи №910/17663/18 передано для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України; Зупинено провадження у справі №910/17663/18 до вирішення суддею, визначеного у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВ КОМІК КОН" про відвід судді Гулевець О.В.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу справи №910/17663/18, для розгляду заяви про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/17663/18 визначено суддю Якименко М.М.

Розглянувши матеріали вищевказаної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Частиною 1 ст. 39 ГПК України передбачено підстави, за наявності яких суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Визначення юридичного змісту оціночної категорії "безсторонній суд" зумовлює необхідність врахування суб'єктивного та об'єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб'єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Конкретизуючи суб'єктивний критерій, Європейський суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.

В свою чергу, частиною 4 статті 35 ГПК України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об'єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов'язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Частиною 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В рішенні Європейський суд з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Таким чином, зважаючи на положення вищенаведеного п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, перелік закріплених у вказаній статті підстав для відводу судді не є вичерпним.

Заява про відвід мотивована тим, що суддя Гулевець О.В. не входить до переліку суддів Господарського суду м. Києва щодо яких визначено спеціалізацію з розгляду спорів, що пов'язані із захистом інтелектуальної власності. Заявник зазначає, що при здійсненні автоматизованого розподілу справи №910/17663/18 було порушено порядок визначення судді для розгляду справи з урахуванням спеціалізації судді, що у відповідності до статті 35 ГПК України є безумовною підставою для відводу судді та переданню матеріалів справи для автоматичного її розподілу в порядку, встановленому статтею 32 ГПК України.

Так, предметом позову у даній справі є зобов'язання відповідача не використовувати позначення "Comic Con Ukraine" та/або "Комік Кон Україна", або інші схожі із ним, зокрема, для проведення розважальних заходів популярної культури (поп-культури) та стягнення з відповідача на користь позивача збитків за порушення прав на знак для товарів і послуг за свідоцтвом України №245605 у розмірі 1 000 000,00 грн. Підставою звернення з даним позовом визначено порушення норм чинного законодавства України, яке регулює правовідносини інтелектуальної власності.

Тобто, даний спір стосується захисту інтелектуальної власності, у зв'язку із чим підпадає під визначену рішенням зборів суддів Господарського суду міста Києва спеціалізацію "спори, що пов`язані із захистом інтелектуальної власності та спори, що виникають у сфері антимонопольного законодавства".

Згідно із наказом Голови Господарського суду міста Києва №88 від 15.09.2015, виданого на виконання рішення зборів суддів Господарського суду міста Києва від 14.09.2015, спеціалізацією судді Гулевець О.В. було визначено: "з розгляду справ у спорах між господарюючими суб'єктами та з інших підстав (загальна)".

Вищевказану позовну заяву передано на розгляд судді Гулевець О.В. за результатами автоматичного розподілу позовної заяви, відповідно до протоколу автоматичного розподілу від 28.12.2018.

Частиною 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

У відповідності до п.п. 17.4 п. 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Відповідно до Прикінцевих положень Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 02.03.2018 щодо передачі судових справ (матеріалів кримінального провадження) раніше визначеному для судів загальної юрисдикції, до їх підключення до модуля автоматизованого розподілу та інших підсистем, є чинними норми цього Положення в редакції від 15.09.2016 року.

Рішенням Ради суддів України №16 від 12.04.2018 визначено, що до підключення до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов'язковим для його роботи в судах застосовуються норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 15.09.2016 року, та Засади використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду.

Так, у відповідності до п. 2.3.21. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 (у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 15.09.2016 року), автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, в яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Враховуючи вище наведене, проведений 28 грудня 2018 року автоматизований розподіл матеріалів позовної заяви за вхідним номером 17663/18 був здійснений у відповідності до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010.

З урахуванням наведеного, посилання заявника на порушення порядку визначення судді для розгляду справи є необґрунтованим.

З аналізу процесуального законодавства слідує, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Разом з тим, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, частиною першою статті 43 ГПК України вказано, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМІК КОН УКРАЇНА" про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/17663/18 та відсутність підстав для її задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 35, 39, 74, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМІК КОН УКРАЇНА" про відвід судді Гулевець О.В. від розгляду справи №910/17663/18.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Якименко

Дата складання (підписання) повного тексту ухвали: 21.02.2019 року