УХВАЛА

м. Київ

18.02.2019Справа № 910/14082/18

За позовом: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни"

до Підприємство з іноземними інвестиціями "АМІК УКРАЇНА"

про зобов'язання вчинити дії

суддя Мельник В.І.

Представники сторін: без виклику представників сторін

Суть спору:

Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" подала на розгляд Господарського суду міста Києва позовну заяву до Підприємства з іноземними інвестиціями "АМІК Україна" про зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.10.2018 позовну заяву Первинної професійної спілки "Правозахисники країни" до Підприємства з іноземними інвестиціями "АМІК Україна" про зобов'язання вчинити дії залишено без руху.

20.11.2018 відділом діловодства суду від представника позивача отримано клопотання про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.11.2018 відкрито провадження у справі № 910/14082/18 та призначити підготовче засідання на 17.12.2018.

В судове засіданні 17.12.2018 представник позивача не з?явився.

В судове засіданні 17.12.2018 представник відповідача з?явився, надав свої усні пояснення.

Ухвалою суду від 17.12.2018 відкладено підготовче засідання на 08.02.2019.

28.01.2019 відділом діловодства суду від позивача отримано заяву про проведення судового засідання у режимі відео конференції.

Суд розглянувши вищевказане клопотання, прийшов до висновку про відмову в його задоволенні з огляду на наступне.

За змістом частини сьомої статті 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов'язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

При цьому, відповідно до статті 197 Господарського процесуального кодексу України Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов'язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніше як за п'ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв'язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров'я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов'язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об'єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Однак, заявником (позивачем) не надано суду жодних обґрунтувань та доказів на підтвердження тієї обставини, що за об'єктивних причин представники Первинної професійної спілки "Правозахисники країни" позбавлені можливості приймати участь у судовому засіданні у Господарському суді міста Києва.

Проведення відеоконференції позбавляє можливості учасника процесу, який за допомогою відеоконференції бере участь у засіданні суду, подати докази під час судового засідання, знайомитись з матеріалами справи, брати участь в огляді наданих іншою стороною документів. До того ж, під час судового засідання особа, що бере участь у засіданні, встановлюється судом, що розглядає справу, за оригіналом документа, який пред'являється суду. У випадку участі особи у відеоконференції можливість суду перевірити особу стає проблематичною. Тобто, всі ці обставини ведуть до звуження обсягу реалізації прав учасників судового процесу, а тому призначення судового засідання у режимі відеоконференції повинно здійснюватись у виключних випадках, коли за об'єктивних причин учасник процесу не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи. Також суд вважає, що проведення судового засідання у цій справі в режимі відеоконференції може значно ускладнити розгляд справи та збільшить час проведення судового засідання.

Судом також враховано те, що обмежені технічні можливості Господарського суду міста Києва на проведення судових засідань в режимі відеоконференції, оскільки на даний час в суді наявні лише два зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення судових засідань, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції надходять з усіх регіонів України.

Одночасно, суд зазначає, в разі неможливості направити уповноваженого представника в судове засідання, позивач не позбавлений права направити в судове засідання письмові пояснення, в яких викласти свою правову позицію, разом з клопотанням про розгляд справи за відсутності його представника.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Первинної професійної спілки "Правозахисники країни" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі № 910/14082/18- відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.І. Мельник