ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" лютого 2019 р. Справа№ 910/7406/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мартюк А.І.

суддів: Буравльова С.І.

Зубець Л.П.

при секретарі Реуцька Т.О.

за участю представників

від позивача: Розгон А.М. - голова правління наказ № 539-К від 17.11.2017р.

від відповідача: Полонська Н.М. - ордер серія КВ № 145013 від 17.12.2018р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Публічного акціонерного товариства Трест «Київелектромонтаж»

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2018р.

у справі № 910/7406/17 (суддя - Усатенко О.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства Трест

«Київелектромонтаж»

до Публічного акціонерного товариства «Трест

«Київпідземшляхбуд-2»

про стягнення 1320565,19 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось з позовом Публічне акціонерне товариства Трест "Київелектромонтаж" до Публічного акціонерного товариства "Трест "Київпідземшляхбуд-2" про стягнення 1 320 565,19 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач неналежним чином виконав свої грошові зобов'язання з оплати виконаних підрядних робіт за договором № 18 від 01.02.2011р.

27.06.2018р. до Господарського суду міста Києва позивачем подано заяву про зменшення розміру позовних вимог, в якій позивач просить стягнути з відповідача 499946,07 грн. основного боргу, 65506,77 грн. 3% річних, 655112,35 грн. втрат від інфляції.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.10.2018р. по справі № 910/7406/17 у задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Трест «Київелектромонтаж» до Публічного акціонерного товариства «Трест Київпідземшляхбуд-2» про стягнення суми основного боргу за договором № 18 від 01.02.2011р. у розмірі 499946,07 грн., 3% річних у розмірі 65506,77 грн. та інфляційних нарахувань у розмірі 655112,35 грн. відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Публічне акціонерне товариство Трест «Київелектромонтаж» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2018р. по справі № 910/7406/17 повністю і прийняти нове рішення, яким :

- стягнути з Публічного акціонерного товариства «Трест Київпідземшляхбуд-2» на користь Публічного акціонерного товариства «Трест «Київелектромонтаж» за субпідрядним контрактом №18 від 01.02.2011 року суму основного боргу у розмірі 499946,07 грн., 3% річних у розмірі 65506,77 грн. та інфляційних нарахувань у розмірі 655112,35;

- стягнути з Публічного акціонерного товариства «Трест Київпідземшляхбуд-2» на користь Публічного акціонерного товариства «Трест «Київелектромонтаж» судові витрати: сплачену суму послуг за проведення судово-економічної експертизи № 23559/17-45 в розмірі 11 904 грн.; судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі 19 808,48 грн., судовий збір за подачу апеляційної скарги в розмірі 19 712,72 грн.

Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що судом першої інстанції було неповно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також невірно застосовано норми матеріального та процесуального права, що призвело до прийняття невірного рішення.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.12.2018 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Мартюк А.І., судді Буравльов С.І., Зубець Л.П.

Оскільки апеляційна скарга подана з додержанням вимог ст. ст. 256, 258 та 259 ГПК України, суд визнає подані матеріали достатніми для відкриття апеляційного провадження у справі та призначення справи до розгляду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2018р. у справі № 910/7406/17 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства Трест «Київелектромонтаж» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2018р. та призначено справу № 910/7406/17 до розгляду на 05.02.2019р.

19.12.2018р. через управління автоматизованого документообігу суду та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду відповідачем було подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2018р. залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Представник відповідача в судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив у її задоволенні відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі та просив суд її задовольнити.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.

01.02.2011р. між Відкритим акціонерним товариством "Трест Київпідземшляхбуд-2", правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство "Трест Київпідземшляхбуд-2" (підрядник), та Відкритим акціонерним товариством "Київелектромонтаж", правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство "Трест Київелектромонтаж" (субпідрядник), укладено субпідрядний контракт № 18 на виконання комплексу електромонтажних та пусконалагоджувальних робіт на об'єкті: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва".

Відповідно до п. 1.1 - 1.3 контракту субпідрядник виконує електромонтажні та пусконалагоджувальні роботи на об'єкті: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва", в т.ч. субпідрядник зобов'язується виконати за замовленнями підрядника роботу, передбачену п.п 1.2-1.4, а підрядник зобов'язується прийняти і оплатити виконану роботу в тому числі: кабельна мережа 10кВ "Осокорківська п/ст - РП-20"; кабельна мережа 10кВ "РП-20 врізка ТП 7244"; кабельна мережа 10кВ "РП-20 - ТП7244"; кабельна мережа 10кВ "РП-20-ТП21-ТП-22ТП-23ТП-24ТП-25"; трансформаторна п/ст ТП-21; трансформаторна п/ст ТП-22; трансформаторна п/ст ТП-23; трансформаторна п/ст ТП-24; пусконалагоджувальні роботи по ТП (4 шт); РП-20; пусконалагоджувальні роботи РП. Договірна вартість робіт визначається згідно ДБН Д. 1.1-1-2000, доповнень та інших законодавчих актів, що впливають на вартість робіт. Договірна вартість робіт орієнтовно складає 14326557,00 грн. з ПДВ.

Остаточна вартість робіт визначається згідно актів виконаних робіт, підтверджених замовником - ТОВ "Укрміськбуд-1". Початок робіт - лютий 2011. Закінчення робіт - до повного виконання робіт згідно графіку. Під закінченням робіт розуміється дата затвердження акту про приймання об'єкта в експлуатацію приймальною комісією ( п.1.3, 1.4 контракту).

Пунктами 2.1 , 2.8 контракту зобов'язано субпідрядника виконувати всі роботи згідно вимог затвердженої проектно-кошторисної документації; представляти Ф-КБ-3 і Ф-КБ-2в підряднику не пізніше 25 числа звітного місяця.

Підрядник п. 2.12 контракту зобов'язується підписувати ф. КБ 3 (ф. КБ2) в 3 денний термін після подання її субпідрядником та розраховуватись з ним за виконані роботи до 15 числа наступного за звітним місяцем.

Згідно п. 3.5, 3.6 контракту за не виконання або неналежне виконання підрядником п. 2.12 він сплачує субпідряднику пеню за кожний день прострочення, розмір якої обчислюється від суми заборгованості, визначеної з рахунку подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня. Виплата пені, компенсація збитків не звільняє сторони від виконання зобов'язань за контрактом.

Відповідно до п. 6.3. контракту контракт вступає в силу з моменту його підписання сторонами і діє до повного виконання сторонами своїх зобов'язань.

Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно з ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 525 Цивільного кодексу України встановлено, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов'язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2 - 4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Згідно ст. 843, 854 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Відповідно до ст. 875, 877 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом. Підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов'язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов'язана надати відповідну документацію. Підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв'язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов'язаний повідомити про це замовника. У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов'язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності. Якщо підрядник не виконав обов'язку, встановленого частиною третьою цієї статті, він позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, якщо не доведе, що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв'язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об'єкта будівництва.

Статтею 879 ЦК України передбачено, що матеріально-технічне забезпечення будівництва покладається на підрядника, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором на замовника може бути покладений обов'язок сприяти підрядникові у забезпеченні будівництва водопостачанням, електроенергією тощо, а також у наданні інших послуг. Підрядник, який зобов'язаний здійснювати матеріально-технічне забезпечення будівництва, несе ризик неможливості використання наданого ним матеріалу (деталей, конструкцій) або устаткування без погіршення якості робіт. У разі неможливості використання матеріалу (деталей, конструкцій) або устаткування, наданого замовником, без погіршення якості виконуваних робіт підрядник має право відмовитися від договору та вимагати від замовника сплати ціни робіт пропорційно їх виконаній частині, а також відшкодування збитків, не покритих цією сумою. Оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об'єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін. У разі руйнування або пошкодження об'єкта будівництва внаслідок непереборної сили до спливу встановленого договором будівельного підряду строку здачі об'єкта, а також у разі неможливості завершити будівництво (будівельні роботи) з інших причин, що не залежать від замовника, підрядник не має права вимагати від замовника плату за роботу або оплату витрат, якщо інше не встановлено договором. У разі необхідності консервації будівництва з незалежних від сторін обставин замовник зобов'язаний оплатити підрядникові виконані до консервації роботи та відшкодувати йому витрати, пов'язані з консервацією.

Відповідно до ст. 882 ЦК України замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов'язаний негайно розпочати їх прийняття. Замовник організовує та здійснює прийняття робіт за свій рахунок, якщо інше не встановлено договором. У прийнятті робіт мають брати участь представники органів державної влади та органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених законом або іншими нормативно-правовими актами. Замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Прийняття робіт може здійснюватися після попереднього випробування, якщо це передбачено договором будівельного підряду або випливає з характеру робіт. У цьому випадку прийняття робіт може здійснюватися лише у разі позитивного результату попереднього випробування. Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об'єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.

В підтвердження виконання позивачем підрядних робіт, позивачем до матеріалів справи долучено: оригінали довідок про вартість виконаних підрядних робіт за період лютий 2011 року - лютий 2014 року (форма КБ-3), в яких найменуванням будівництва зазначено «Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території мікрорайонів № 2,3,4 житлового масиву «Осокорки-Північні» в Дарницькому районі м. Києва», що відповідає п.1 Субпідрядного контракту №18 від 01.02.2011р. Вищезазначені довідки містять підписи від імені представників генпідрядника ВАТ «Трест Київпідземшляхбуд-2» та субпідрядника СМУ №2 ВАТ «Київелектромонтаж». Довідки про вартість виконаних підрядних робіт за період лютий - листопад 2011 на загальну суму 1241019,23 грн. не містять посилання на договір, за яким вони були укладені.

Крім того, суду надано копії Актів приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) за період лютий 2011 року - лютий 2014 року, в яких найменуванням будівництва зазначено «Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території мікрорайонів № 2,3,4 житлового масиву «Осокорки-Північні» в Дарницькому районі м. Києва», що відповідає п.1 Субпідрядного контракту №18 від 01.02.2011р. Вищезазначені акти містять підписи від імені представників генпідрядника ВАТ «Трест Київпідземшляхбуд-2» та субпідрядника СМУ №2 ВАТ «Київелектромонтаж».

Акти КБ-2в за лютий, березень та грудень 2011 року на загальну суму 353391,23 грн. не містять посилання на договір, за яким вони були укладені, а акти КБ-2в № 2 за травень 2011, № 1 за червень 2011 року, № 1 за серпень 2011 та № 1 за листопад 2011 року на загальну суму 997110,00 грн містять посилання на договір №98 від 15 грудня 2009 року. При цьому, дані, щодо вартості виконаних будівельних робіт вищезаначених актів КБ-2в відповідають даним довідок про вартість виконаних підрядних робіт КБ-3 за період лютий 2011 року - лютий 2014 року.

Судом у справі було призначено судову експертизу, за результатами якої було надано висновок від 29.03.2018р. № 23559/17-45 в якому зазначено, згідно наданих на дослідження документів, за умови визнання довідок про вартість виконаних підрядних робіт за період лютий - листопад 2011 року такими, що є підставою для проведення розрахунків між сторонами за договором №18 від 01.02.2011р., заборгованість Публічного акціонерного товариства «Трест Київпідземшляхбуд -2» перед Публічним акціонерним товариством «Трест Київелектромонтаж» за субпідрядним контрактом №18 на виконання комплексу електромонтажних та пусконалагоджувальних робіт на об'єкті: «Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на територіях м/районів №2,3,4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому p-ні м. Києва» від 01.02.2011р. станом на 05.07.2017р. підтверджується документально в розмірі 738191,90грн.

Детальний розрахунок заборгованості Публічного акціонерного товариства «Трест Київпідземшляхбуд -2» перед Публічним акціонерним товариством «Трест Київелектромонтаж» за субпідрядним контрактом №18 на виконання комплексу електромонтажних та пусконалагоджувальних робіт на об'єкті: «Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно- побутового призначення на територіях м/районів №2,3,4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому p-ні м. Києва» від 01.02.2011р. станом на 05.07.2017р., з врахуванням документально підтверджених розрахунків між сторонами, наведено в Додатку №1 до висновку.

Враховуючи суми оплат за серпень 2015 року в розмірі 30000,00 грн. та за лютий 2015 року в розмірі 89534,35грн., а також акт про надання послуг генерального підряду на суму 1256,52грн. та протокол (угоду) про зарахування зустрічних вимог на суму 117455,04грн. та за умови визнання довідок про вартість виконаних підрядних робіт за період лютий - листопад 2011 року такими, що є підставою для проведення розрахунків між сторонами за договором №18 від 01.02.2011р., заборгованість Публічного акціонерного товариства «Трест Київпідземшляхбуд -2» перед Публічним акціонерним товариством «Трест Київелектромонтаж» за субпідрядним контрактом №18 на виконання комплексу електромонтажних та пусконалагоджувальних робіт на об'єкті: «Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на територіях м/районів №2,3,4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому p-ні м. Києва» від 01.02.2011р. станом на 05.07.2017р. підтверджується розрахунково у розмірі 499 945,99грн.

Визначити яку суму становлять 3% річних та втрати від інфляції, які можуть бути нараховані на прострочену заборгованість за порушення Публічним акціонерним товариством «Трест Київелектромонтаж» строків оплати виконаних робіт за субпідрядним контрактом №18 на виконання комплексу електромонтажних та пусконалагоджувальних робіт на об'єкті: «Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на територіях м/районів №2,3,4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому р-ні м. Києва» від 01.02.2011р. за загальний період прострочення з 17.06.2013р. по 11.04.2017р. не видається за можливе, оскільки не видається за можливе документально підтвердити суму заборгованості станом на 17.06.2013 року та помісячно за весь період розрахунку суми 3% та втрат від інфляції.

Отже розрахунок здійснений експертом може бути взятий до уваги лише у разі визнання у якості належних доказів виконання підрядних робіт за договором № 18 від 01.02.2011 довідки форми КБ-3, в яких не зазначено підставу виконання робіт.

Слід звернути увагу, що саме на позивача контрактом покладено обов'язок щодо складання актів та довідок на підтвердження виконання робіт та їх вартості.

Документальним підтвердженням виконання сторонами умов договору є належним чином оформлені первинні документи.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (в редакції чинній на момент складення первинних документів) бухгалтерський облік на підприємстві ведеться безперервно з дня реєстрації підприємства до його ліквідації. Питання організації бухгалтерського обліку на підприємстві належать до компетенції його власника (власників) або уповноваженого органу (посадової особи) відповідно до законодавства та установчих документів. Відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе власник (власники) або уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством відповідно до законодавства та установчих документів. Підприємство самостійно: визначає за погодженням з власником (власниками) або уповноваженим ним органом (посадовою особою) відповідно до установчих документів облікову політику підприємства; обирає форму бухгалтерського обліку як певну систему регістрів обліку, порядку і способу реєстрації та узагальнення інформації в них з додержанням єдиних засад, встановлених цим Законом, та з урахуванням особливостей своєї діяльності і технології обробки облікових даних; розробляє систему і форми внутрішньогосподарського (управлінського) обліку, звітності і контролю господарських операцій, визначає права працівників на підписання бухгалтерських документів; затверджує правила документообороту і технологію обробки облікової інформації, додаткову систему рахунків і регістрів аналітичного обліку; може виділяти на окремий баланс філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи, які зобов'язані вести бухгалтерський облік, з наступним включенням їх показників до фінансової звітності підприємства; визначає доцільність застосування міжнародних стандартів (крім випадків, коли обов'язковість застосування міжнародних стандартів визначена законодавством). Керівник підприємства зобов'язаний створити необхідні умови для правильного ведення бухгалтерського обліку, забезпечити неухильне виконання всіма підрозділами, службами та працівниками, причетними до бухгалтерського обліку, правомірних вимог бухгалтера щодо дотримання порядку оформлення та подання до обліку первинних документів.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (в редакції чинній на момент складення первинних документів), підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов'язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Інформація, що міститься у прийнятих до обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов'язаних рахунках бухгалтерського обліку. Операції в іноземній валюті відображаються також у валюті розрахунків та платежів по кожній іноземній валюті окремо. Дані аналітичних рахунків повинні бути тотожні відповідним рахункам синтетичного обліку на перше число кожного місяця. Регістри бухгалтерського обліку повинні мати назву, період реєстрації господарських операцій, прізвища і підписи або інші дані, що дають змогу ідентифікувати осіб, які брали участь у їх складанні. Господарські операції повинні бути відображені в облікових регістрах у тому звітному періоді, в якому вони були здійснені. У разі складання та зберігання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку на машинних носіях інформації підприємство зобов'язане за свій рахунок виготовити їх копії на паперових носіях на вимогу інших учасників господарських операцій, а також правоохоронних органів та відповідних органів у межах їх повноважень, передбачених законами. Підприємство вживає всіх необхідних заходів для запобігання несанкціонованому та непомітному виправленню записів у первинних документах і регістрах бухгалтерського обліку та забезпечує їх належне зберігання протягом встановленого строку. Відповідальність за несвоєчасне складання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку та недостовірність відображених у них даних несуть особи, які склали та підписали ці документи. Копії первинних документів та регістрів бухгалтерського обліку можуть бути вилучені у підприємства лише за рішенням відповідних органів, прийнятим у межах їх повноважень, передбачених законами. Обов'язковим є складання реєстру документів, що вилучаються у порядку, встановленому законодавством.

Первинні документи - це документи, створені у письмовій або електронній формі, що фіксують та підтверджують господарські операції, включаючи розпорядження та дозволи адміністрації (власника) на їх проведення. Господарські операції - це факти підприємницької та іншої діяльності, що впливають на стан майна, капіталу, зобов'язань і фінансових результатів. Первинні документи повинні бути складені у момент проведення кожної господарської операції або, якщо це неможливо, безпосередньо після її завершення. При реалізації товарів за готівку допускається складання первинного документа не рідше одного разу на день на підставі даних касових апаратів, чеків тощо. Для контролю та впорядкування обробки інформації на основі первинних документів можуть складатися зведені документи (далі - первинні документи). (п.2.1, 2.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 року № 88 (в редакції чинній на момент складення первинних документів) (далі - Положення № 88)).

В п.2.4, 2.7 Положення № 88 передбачено, що первинні документи повинні мати такі обов'язкові реквізити: найменування підприємства, установи, від імені яких складений документ, назва документа (форми), дата і місце складання, зміст та обсяг господарської операції, одиниця виміру господарської операції (у натуральному та/або вартісному виразі), посади і прізвища осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення, особистий чи електронний підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Залежно від характеру операції та технології обробки даних до первинних документів можуть бути включені додаткові реквізити: ідентифікаційний код підприємства, установи з Державного реєстру, номер документа, підстава для здійснення операцій, дані про документ, що засвідчує особу-одержувача тощо. Первинні документи складаються на бланках типових і спеціалізованих форм, затверджених відповідним органом державної влади. Документування господарських операцій може здійснюватись із використанням виготовлених самостійно бланків, які повинні містити обов'язкові реквізити чи реквізити типових або спеціалізованих форм.

Отже, для цілей бухгалтерського та податкового обліку документальним підтвердженням здійснення господарських операцій між суб'єктами господарювання є належним чином оформлені первинні документи. Акт звірки, на який посилається позивач, як на доказ, що підтверджує визнання відповідачем суми боргу, не є первинним документом і може застосуватись лише у разі підтвердження зазначених у ньому даних первинними документами.

Тобто з первинних документі, якими є акти та довідки (КБ 2, КБ 3) має чітко вбачатись, на виконання якого правочину вони сформовані, та виконання підрядних робіт і їх вартість за яким правочином вони підтверджують.

Оскільки в актах КБ-2в № 2 за травень 2011, № 1 за червень 2011 року, № 1 за серпень 2011 та № 1 за листопад 2011 року на загальну суму 997110,00 грн містяться посилання на договір №98 від 15 грудня 2009 року, то вони не підтверджують обставин щодо виконання підрядних робіт за контрактом № 18 від 01.02.2011. А відповідно і довідки за вказані місяці, в яких взагалі відсутнє посилання на контракт як підставу виконання робіт та визначення їх вартості, не можуть підтвердити виконання робіт саме за контрактом № 18 від 01.02.2011.

Таким чином, первинними документами не підтверджено виконання робіт за контрактом № 18 від 01.02.2011 на загальну суму 997110,00 грн. за період травень, червень, серпень, листопад 2011 року.

Щодо посилань позивача, що заборгованість за договором №98 від 15.12.2009р. була стягнута за рішенням суду у справі № 910/14881/13, слід зазначити наступне.

Публічне акціонерне товариство "Трест "Київелектромонтаж" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Публічної акціонерної компанії "Трест "Київпідземшляхбуд-2" про стягнення 81232,15 грн. на підставі субпідрядного контракту №98 від 15.12.2009р. на виконання мереж 10 кВ від ТП 7241 до ТП 26 на об'єкті: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів №2,3,4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому р-ні м.Києва". 16.09.2013 у справі № 910/14881/13 судом було затверджено мирову угоду укладену між сторонами про що постановлено відповідну ухвалу, яка набрала законної сили. Згідно п. 1 мирової угоди ПАТ "Трест "Київпідземшляхбуд-2" визнає та підтверджує свою заборгованість перед ПАТ "Трест "Київелектромонтаж" по договору № 98 від 15.12.2009р.у, станом на день укладання цієї угоди, за виконані електромонтажні роботи за липень, серпень, вересень 2010 року, липень 2011 року, у розмірі 68 684 грн. 24 коп.

Однак, зазначені в ухвалі суду від 16.09.2013 по справі № 910/14881/13 обставини не підтверджують того, що акти КБ-2в № 2 за травень 2011, № 1 за червень 2011 року, № 1 за серпень 2011 та № 1 за листопад 2011 року на загальну суму 997110,00 грн. не були складені на виконання договору № 98 від 15 грудня 2009 року, оскільки, вони не були предметом дослідження у справі № 910/14881/13. Зазначені обставини позивачем не спростовані.

Вищезазначене спростовує доводи позивача, що заборгованість за договором № 98 від 15.12.2009р. була стягнута в рамках справи № 910/14881/13.

Щодо доводів позивача, що сам характер виконаних робіт свідчить, що вони виконувались саме за договором № 18 від 01.02.2011, а не за договором №98 від 15 грудня 2009 року слід зазначити наступне.

Згідно п. 1.2 укладеного між сторонами субпідрядного контракту № 98 на виконання мереж 10 кВ від ТП 7241 до ТП 26 на об'єкті: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва" від 15.12.2009 субпідрядник виконує роботи по будівництву мереж 10 кВ від ТП 7241 до ТП 26 на об'єкті "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва".

Згідно контракту № 18 від 01.02.2011 субпідрядник виконує електромонтажні та пусконалагоджувальні роботи на об'єкті: "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва", в т.ч. субпідрядник зобов'язується виконати за замовленнями підрядника роботу, передбачену п.п 1.2-1.4, а підрядник зобов'язується прийняти і оплатити виконану роботу в тому числі: кабельна мережа 10кВ "Осокорківська п/ст - РП-20"; кабельна мережа 10кВ "РП-20 врізка ТП 7244"; кабельна мережа 10кВ "РП-20 - ТП7244"; кабельна мережа 10кВ "РП-20-ТП-21-ТП-22-ТП-23-ТП-24-ТП-25"; трансформаторна п/ст ТП-21; трансформаторна п/ст ТП-22; трансформаторна п/ст ТП-23; трансформаторна п/ст ТП-24; пусконалагоджувальні роботи по ТП (4 шт); РП-20; пусконалагоджувальні роботи РП.

Тобто роботи за обома контрактами виконувались на об'єкті "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва".

В акті № 2 за травень 2011 року зазначено про виконання робіт на об'єкті "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва"; трансформаторна підстанція поз. 24 (тобто ТП-24) за ГП згідно договору № 98 від 15.12.2009.

В акті № 1 за червень 2011 року зазначено про виконання робіт на об'єкті "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва"; внутрішньо квартальні мережі 10 кВ "РП20-ТП21-ТП22-ТП-23-ТП-24ТП-25" (ТП-23 до ТП-24); кабельні мережі 10 кВ "РП20-ТП21-ТП22-ТП-23-ТП-24ТП-25" (від ТП7244-ТП22) згідно договору № 98 від 15.12.2009.

В акті № 1 за серпень 2011 року зазначено про виконання робіт на об'єкті "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва"; прокладання інженерних мереж; зовнішні мережі електрокабелю 10 кВ згідно договору № 98 від 15.12.2009.

В акті № 1 за листопад 2011 року зазначено про виконання робіт на об'єкті "Комплекс багатоповерхових житлових будинків з об'єктами культурно-побутового призначення на території м/районів № 2, 3, 4 житлового масиву Осокорки Північні в Дарницькому районі м. Києва"; внутрішньо квартальні мережі 10 кВ ТП-23 до ТП-22 згідно договору № 98 від 15.12.2009.

Таким чином, з робіт, вказаних у вищезазначених актах не вбачається, що вони не охоплені предметом договору № 98 від 15.12.2009р., посилання на який міститься в самих актах.

А тому, акти форми КБ-2в № 2 за травень 2011, № 1 за червень 2011 року, № 1 за серпень 2011 та № 1 за листопад 2011 року не є доказами, що підтверджують виконання робіт за контрактом № 18 від 01.02.2011.

Оскільки сума заборгованості відповідача перед позивачем у разі визнання належними доказами виконання робіт акти і довідки, в яких не вказано підставу виконання робіт чи вказано інший контракт, складає 499945,99 грн., а вартість робіт за актами, які не підтверджують виконання робіт за контрактом № 18 від 01.02.2011 становить 997110,00 грн., вбачається відсутність підстав для задоволення позову щодо стягнення суми основного боргу.

Щодо вимог про стягнення 3% річних та втрат від інфляції.

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

В зв'язку з встановленням обставин, що роботи у травні, червні, серпні та листопаді 2011 року були виконані за договором № 98 від 15.12.2009р., тобто відсутня сума основного боргу, позивачем не доведено прострочення грошового зобов'язання у відповідних сумах та у відповідний період за які він розрахував 3% річних та втрати від інфляції, а тому відсутні підстави їх стягнення.

Щодо заяви відповідача про застосування строку позовної давності, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. ст. 256, 257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Згідно із п. 28 постанови пленуму Верховного суд України від 06 листопада 2009 року N 9 "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними" до окремих видів вимог, пов'язаних з визнанням правочинів недійсними, встановлено спеціальну позовну давність (частини третя, четверта статті 258 ЦК). Перебіг позовної давності щодо вимог про визнання правочинів недійсними обчислюється не з моменту вчинення правочину, а відповідно до частини першої статті 261 ЦК - від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

В той же час, суд зазначає, що заява відповідача про застосування позовної давності не підлягає задоволенню, оскільки за змістом частини першої ст. 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з'ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє у позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення (п. 2.2. постанови пленуму Вищого господарського суду України № 10 від 29.05.2013 "Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів").

Оскільки суд відмовляє в позові по суті в зв'язку з відсутністю порушеного права або охоронюваного інтересу позивача, тому питання порушення строку позовної давності (за даних обставин) не впливає на суть винесеного рішення.

Позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що роботи на загальну суму 997110,00 грн. за актами № 2 за травень 2011, № 1 за червень 2011 року, № 1 за серпень 2011 та № 1 за листопад 2011 року були виконані саме за контрактом № 18 від 01.02.2011, і що у відповідача існує перед ним заборгованість у розмірі 499946,07 грн. за контрактом № 18 від 01.02.2011, а тому заявлені позивачем вимоги є не обґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що місцевий суд дійшов вірного висновку про відмову в задоволенні позовних вимог повністю.

Позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи відповідача.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Статтями 76, 77 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставин, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2018р. у справі № 910/7406/17 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим апеляційна скарга скаржника задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 270, 275, 276, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Трест «Київелектромонтаж» залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2018р. у справі № 910/7406/17 - без змін.

2. Матеріали справи № 910/7406/17 повернути до Господарського суду міста Києва.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя А.І. Мартюк

Судді С.І. Буравльов

Л.П. Зубець