УХВАЛА

м. Київ

11.02.2019Справа № 910/1159/19

Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», м. Київ

до Громадської організації «Кияни за конкретні справи», м. Київ

про виселення з нежитлового приміщення,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Громадської організації «Кияни за конкретні справи» про виселення з нежитлового приміщення.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Частиною 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви, підписаною представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до частини другої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Положеннями частини 4 цієї ж статті зазначено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 Розділу XV (Перехідні положення) Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Частиною 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини 1, 2 статті 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник; при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Відтак, враховуючи, що позовна заява у справі № 910/1159/19 подана до суду 01.02.2019 та не є малозначною в розумінні чинного законодавства, представником у даній справі може бути виключно адвокат.

Відповідно до частини 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За вимогами частини 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Як вбачається з поданих матеріалів, позовну заяву підписано представником Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» Максимовою Я.С., яка на підтвердження своїх повноважень на представництво додала лише копію довіреності № 46-184 від 17.01.2019. При цьому, зі змісту вказаної довіреності не вбачається, що повноваження з представництва позивачем надано саме адвокату - Максимовій Яні Сергіївні, тобто довіреність сама по собі не є доказом, який підтверджує повноваження останньої як адвоката, а також не свідчить про те, що у відносинах з довірителем (позивачем) Максимова Я.С. як представник за довіреністю виступає у статусі адвоката.

Враховуючи вищевикладене, у матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують повноваження представника позивача як адвоката, що порушує приписи частини 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст.ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва».

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання суду документів, які підтверджують повноваження представника позивача як адвоката.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

4. Роз'яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

Суддя І.В. Приходько