ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2019 року

м. Київ

Справа № 922/994/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Білоуса В.В. - головуючого, Жукова С.В., Ткаченко Н.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Іноземного підприємства "Малахіт"

на постанову Східного апеляційного господарського суду

від 21.11.2018

у складі колегії суддів: Гетьмана Р.А. (головуючого), Россолова В.В., Склярук О.І.

та на ухвалу Господарського суду Харківської області

від 09.10.2018

у складі судді: Погорелової О.В.

у справі № 922/994/17

за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові

до Іноземного підприємства "Малахіт"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра", 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Фудмережа" (гіпермаркет "Велмар"), 3. Товариства з обмеженою відповідальністю "Фідея", 4. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Компані", 5. Харківського обласного благодійного фонду "Діана", 6. Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Делія", 7. Товариства з обмеженою відповідальністю "Діадема Батерфляй", 8. ОСОБА_6, 9. ОСОБА_7

про визнання недійсними та розірвання договорів оренди та суборенди, зобов'язання звільнення приміщення,-

ВСТАНОВИВ:

1. В провадженні господарського суду Харківської області знаходиться справа № 922/994/17 за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії ПАТ "Укрексімбанк" в м. Харкові до Іноземного підприємства "Малахіт", за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ТОВ "Харків-Надра", ТОВ "Фудмережа" (гіпермаркет "Велмарт"), ТОВ "Фідея", ТОВ "Агро-Компані", Харківський обласний благодійний Фонд "Діана", ТОВ "Торговий дім Делія", ТОВ "Діадема Батерфляй", ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання недійсними та розірвання договорів оренди та суборенди, зобов'язання звільнити приміщення.

2. 08.10.2018 до господарського суду від Іноземного підприємства "Малахіт" надійшла зустрічна позовна заява до ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії ПАТ "Укрексімбанк" в м. Харкові про визнання дійсними договорів оренди.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції

3. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.10.2018 зустрічну позовну заяву Іноземного підприємства "Малахіт" повернуто позивачу. Роз'яснено Іноземному підприємству "Малахіт", що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку.

4. Оскаржувана ухвала мотивована тим, що подана до суду зустрічна позовна заява від 02.10.2018 б/н не містить підпису директора Іноземного підприємства "Малахіт" (взагалі не підписана), про що відділом документального забезпечення та контролю господарського суду складено відповідний акт від 08.10.2018, у зв'язку з чим, суд першої інстанції, керуючись приписом п. 1. ч. 5 ст. 174 ГПК України повернув зустрічну позову заяву.

5. Не погодившись з вказаною ухвалою суду першої інстанції відповідач звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.10.2018 у справі № 922/994/17 та направити справу до суду першої інстанції для надання часу на усунення недоліків та прийняття зустрічної позовної заяви до провадження.

6. Постановою Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2018 у справі № 922/994/17 апеляційну скаргу Іноземного підприємства "Малахіт" залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.10.2018 у справі № 922/994/17 залишено без змін.

Надходження касаційної скарги до Верховного Суду

7. 10.12.2018 Іноземне підприємство "Малахіт" звернулось через Східний апеляційний господарський суд до Верховного Суду із касаційною скаргою від 07.12.2018 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2018 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.10.2018 у справі № 922/994/17, підтвердженням чого є вхідний штамп Східного апеляційного господарського суду на першому аркуші касаційної скарги.

8. 14.12.2018, відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Перехідних положень ГПК України, касаційну скаргу Іноземного підприємства "Малахіт" від 07.12.2018 разом зі справою № 922/994/17 надіслано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

9. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги у справі № 922/994/17 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Білоуса В.В., судді - Ткаченко Н.Г., судді - Жукова С.В., що підтверджується протоколом передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 14.01.2019.

10. Ухвалою Верховного Суду від 21.01.2019 відкрито касаційне провадження у справі № 922/994/17 за касаційною скаргою Іноземного підприємства "Малахіт" від 07.12.2018 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2018 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.10.2018; розгляд касаційної скарги призначено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Короткий зміст вимог касаційної скарги з узагальненими доводами особи, яка подала касаційну скаргу

11. Не погодившись з постановою апеляційного суду, Іноземним підприємством "Малахіт" подано касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати оскаржувані постанову апеляційного господарського суду та ухвалу місцевого господарського суду та направити справу до суду першої інстанції для надання часу на усунення недоліків та прийняття зустрічної позовної заяви до провадження.

12. На думку Іноземного підприємства "Малахіт", оскаржувані судові рішення прийнято з порушенням норм процесуального права, а тому підлягають скасуванню. На підтвердження своєї позиції скаржник наводить наступні доводи.

12.1. Скаржник допускає, що при вкладенні примірників зустрічної позовної заяви до конвертів виникла технічна помилка, адже відповідачу надійшла належним чином підписана зустрічна позовна заява.

12.2. 08.12.2018 Іноземним підприємством "Малахіт" через канцелярію Господарського суду Харківської області було подано клопотання про об'єднання первісного позову та зустрічного в одне провадження, підписане директором Іноземного підприємства "Малахіт" та скріплено печаткою підприємства.

12.3. Ухвалу суду першої інстанції, залишену без змін судом апеляційної інстанції, було прийнято з неправильним застосуванням статті 174 ГПК України, оскільки на думку скаржника суд повинен був надати час для виправлення недоліків та постановити ухвалу про залишення позовної заяви без руху, а не повертати зустрічну позовну заяву заявникові, тим самим Іноземне підприємство "Малахіт" було обмежено у процесуальних правах, зокрема право на виправлення недоліків та подання суду необхідних доказів.

Узагальнений виклад позиції інших учасників у справі

13. Від ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому останнє просить касаційну скаргу Іноземного підприємства "Малахіт" відхилити, а оскаржувані судові рішення залишити без змін.

13.1. У відзиві на касаційну скаргу ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові, зокрема звертає увагу на положення ч. 1 ст. 174 ГПК України, яким передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В свою чергу підстави для повернення позовної заяви регламентовано положеннями п. 5 ст. 174 ГПК України. Аналіз зазначених норм процесуального закону дає підстави для висновку, що законодавець розмежовує підстави як для залишення позовної заяви без руху, так і для її повернення, вказуючи при цьому вичерпний перелік обставин для належного застосування такої норми в кожному з випадків.

Позиція Верховного Суду

14. Колегія суддів, обговоривши доводи касаційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, перевіривши правильність застосування господарськими судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

15. Відповідно статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

16. Відповідно до частини 5 статті 301 ГПК України перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.

17. Частиною 13 статті 8 ГПК України визначено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

18. Суд касаційної інстанції саме в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

19. Предметом касаційного оскарження є ухвала суду першої інстанції, яка залишена без змін судом апеляційної інстанції, про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду.

20. Частиною 1 статті 180 ГПК України передбачено, що відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

21. Згідно з частинами 4, 5 статті 180 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

22. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано (п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України).

23. Як встановлено судами попередніх інстанцій, подана Іноземним підприємством "Малахіт" до суду зустрічна позовна заява від 02.10.2018 б/н, не містить підпису директора Іноземного підприємства "Малахіт", про що відділом документального забезпечення та контролю складено відповідний акт від 08.10.2018.

24. Зважаючи на вказані обставини, колегія суддів Касаційного господарського суду вважає, що господарський суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про повернення зустрічної позовної заяви на підставі п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

25. Щодо доводу касаційної скарги про помилкове направлення відповідачем підписаного екземпляру зустрічної позовної заяви на адресу позивача, колегія суддів Касаційного господарського суду звертає увагу, що суд апеляційної інстанції вже надав йому правову оцінку, правомірно зазначивши, що вказане не свідчить про вчинення судом першої інстанції неправомірних дій з повернення надісланого на адресу суду не підписаного екземпляру позовної заяви.

26. Доводи скаржника щодо неправильного застосування судом першої інстанції статті 174 ГПК України (п. 12.3. цієї постанови) є необґрунтованими та спростовуються наступним.

27. У відзиві на касаційну скаргу, ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові правомірно зазначає, що ГПК України розмежовує підстави як для залишення позовної заяви без руху, так і для її повернення, вказуючи при цьому вичерпний перелік обставин для належного застосування норм процесуального закону в кожному з випадків.

28. Крім того, як вірно зазначив суд апеляційної інстанції, така процесуальна дія як залишення позовної заяви без руху пов'язана безпосередньо з недодержанням вимог, зокрема статті 162 ГПК України, якою визначені загальні вимоги та реквізити позовної заяви, водночас приписи п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України є імперативними та зобов'язують суд у випадку встановлення відсутності підпису на позовній заяві саме повертати її без розгляду, а не залишати без руху.

29. Суд апеляційної інстанції, спростовуючи довід апеляційної скарги, який також наведено в касаційній скарзі (п.12.2. цієї постанови), дійшов вірного висновку про те, що такі дії, як подання клопотання про об'єднання первісного та зустрічного позовів, яке було підписано директором Іноземного підприємства "Малахіт" та скріплено печаткою, дійсно свідчать про наявність волевиявлення відповідача на подання зустрічної позовної заяви та її спільний розгляд із первісною заявою, водночас, правомірно зазначив, що підпис на позовній заяві є її обов'язковим реквізитом, а відтак в розрізі вимог ГПК України не може бути замінено іншими діями сторін.

30. Крім того, господарський суд першої інстанції, повертаючи зустрічну позовну заяву без розгляду, правомірно зазначив, що повернення зустрічної позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку. Колегія суддів Касаційного господарського суду в свою чергу наголошує, що право особи подати зустрічний позов може бути реалізовано лише за умови дотримання вимог процесуального законодавства.

31. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, позиція суду касаційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

32. Згідно з приписами статті 309 ГПК України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

33. Відповідно до діючого законодавства обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими у судовому засіданні.

34. Оскаржувані ухвала суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції таким вимогам закону відповідають.

35. Рішення суду має прийматися у цілковитій відповідності з нормами матеріального та процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими судом, тобто з'ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних та допустимих доказів у конкретній справі.

36. Вказані вимоги судами першої та апеляційної інстанцій при винесенні оскаржуваних ухвали та постанови були дотримані.

37. Оскільки підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції немає, то судовий збір за подачу касаційної скарги покладається на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України №2147-VІІІ від 03.10.2017 Верховний Суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Іноземного підприємства "Малахіт" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2018 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.10.2018 у справі № 922/994/17 залишити без задоволення.

2. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2018 та ухвалу Господарського суду Харківської області від 09.10.2018 у справі № 922/994/17 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. В. Білоус

Судді С. В. Жуков

Н. Г. Ткаченко