СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"12" лютого 2019 р. Справа № 905/2661/15

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Пушай В.І., суддя Попков Д.О., суддя Стойка О.В.

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Спільного українсько-швейцарського підприємства «Метален», м. Маріуполь вх. № 468 Д/З на ухвалу господарського суду Донецької області від 19.01.2017 р. у справі № 905/2661/15 (суддя Осадча А.М.)

за позовом Державного підприємства «Український науково-технічний центр металургійної промисловості «Енергосталь», м. Харків

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест інжиніринг», м. Донецьк

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача:

1. Товариства з обмеженою відповідальністю «ДН Консалтинг», м. Дніпропетровськ

2. Публічного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча», м. Маріуполь

про стягнення заборгованості у розмірі 5 998 158,00 грн.

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2015 року Державне підприємство «Український науково-технічний центр металургійної промисловості «Енергосталь» звернулося до господарського суду Донецької області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест інжиніринг» заборгованості у розмірі 5 998 158,00 грн.

Ухвалою суду першої інстанції від 05.11.2015 р. залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «ДН Консалтинг» та Публічне акціонерне товариство «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

Відповідач, до початку розгляду місцевим господарським судом справи по суті, звернувся до господарського суду Донецької області з зустрічним позовом про стягнення з Державного підприємства «Український науково-технічний центр металургійної промисловості «Енергосталь» безпідставно набутого майна коштів у розмірі 3 998 772,00 грн.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 19.01.2017 р. (т. 4, а.с. 65-66) зустрічну позовну заяву повернуто відповідачу без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 63 ГПК України (в редакції до 15.12.2017 р.)

Ухвала суду мотивована, зокрема, з тих підстав, що ТОВ «Метінвест інжиніринг» порушено приписи п. 3 ч. 1 ст. 57 ГПК України (в редакції 15.12.2017 р.)

Рішенням господарського суду Донецької області від 31.01.2019 р. позовні вимоги задоволено повністю, з відповідача на користь позивача стягнуто заборгованість у розмірі 5 998 158,00 грн. та судовий збір у розмірі 88 972,37 грн.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду від 19.01.2017 р., 26.01.2019 р. Товариство з обмеженою відповідальністю Спільне українсько-швейцарське підприємство «Метален» звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить:

- витребувати матеріали справи № 905/2661/15 з господарського суду Донецької області;

- поновити ТОВ СУШП «Метален» строк на апеляційне оскарження ухвали господарського суду Донецької області від 19.01.2017 р. як такий, що пропущений з поважних причин;

- до ухвалення судового рішення у справі відстрочити ТОВ СУШП «Метален» сплату судового збору за подачу апеляційної скарги;

- ухвалу господарського суду Донецької області від 19.01.2017 р. у справі № 905/2661/15 скасувати, а справу передати на розгляд до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

ТОВ СУШП «Метален» стверджує, що є учасником ТОВ «Метінвест Інжиніринг», тому можливе рішення у справі впливатиме на розподіл прибутку відповідача, що фактично відобразиться на фінансовому становищі скаржника.

За доводами апеляційної скарги, суд першої інстанції не врахував майнового стану ТОВ «Метівест Інжиніринг», чим проігнорував приписи чинного законодавства, якими визначено, що у випадку наявності підстав (а саме скрутного фінансового становища) суд повинен врахувати таку обставину та за наявності відповідного прохання зі сторони заявника відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення судом по суті заявлених вимог.

Скаржник вважає, що у зустрічному позові відповідачем заявлено до стягнення значну суму грошових коштів, що, в свою чергу, гарантує можливість оплати судового збору позивачем у разі прийняття судом рішення про задоволення (часткове задоволення) зустрічного позову.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на оскарження ухвали суду від 19.01.2017 р. скаржник посилається на те, що йому 23.01.2019 р. стало відомо про оскаржувану ухвалу з Єдиного державного реєстру судових рішень (перший абзац на стор. 2 апеляційної скарги). При цьому, у першому абзаці на стор. 4 апеляційної скарги ТОВ СУШП «Метален» стверджує, що про існування оскаржуваної ухвали ТОВ «Метінвест Холдинг» нещодавно довідалося від представника ТОВ «Метінвест Інжиніринг».

Згідно з ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

За приписами ч. 2 ст. 261 ГПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обовязки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Жодних доказів на підтвердження зазначених обставин пропуску строку на оскарження ухвали суду від 19.01.2017 р. скаржником до апеляційної скарги не додано, тому суд апеляційної інстанції визнає підстави на поновлення такого строку, які викладені в апеляційній скарзі, неповажними, що є підставою для залишення апеляційної скарги скаржника без руху.

Щодо клопотання скаржника про відстрочку сплати судового збору, враховується наступне.

В апеляційній скарзі ТОВ СУШП «Метален» стверджує, що не має можливості сплатити суму судового збору за подачу апеляційної скарги станом на дату звернення до суду апеляційної інстанції та посилається на своє скрутне фінансове становище.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Відповідно до пункту 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 р. №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у ст.8 Закону України "Про судовий збір", є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Приписами ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік обставин, на підставі яких суд може за клопотанням сторони відстрочити сплату судового збору, проте до цього переліку підприємство скаржника законодавцем не віднесено.

Скаржником не доведено можливості сплатити судовий збір у майбутньому, а саме - до прийняття судом апеляційної інстанції постанови у справі, а також не доведено факту наявності скрутного матеріального становища з огляду на відсутність жодного доказу на підтвердження даної обставини (балансу товариства, фінансового звіту, тощо).

Отже, розглянувши клопотання скаржника про відстрочку сплати судового збору, Східний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення.

За таких обставин, скаржнику необхідно надати суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги, у встановленому порядку та розмірі.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 ГПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За приписами ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно з ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на ухвалу суду підлягає сплаті судовий збір у сумі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2019 р. становить 1 921,00 грн.

Доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги у встановленому порядку і розмірі скаржником не надано.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Згідно з ст. 259 ГПК України, особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Крім того, скаржником не надано доказів надсилання копії апеляційної скарги учасникам справи.

Згідно з ч. 3 ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

За приписами п.п. 11 п. 16-1 Перехідних положень Конституції України, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 56 ГПК України, юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частиною 1 статті 58 ГПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 60 ГПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Отже, в даному випадку підписувати апеляційну скаргу має право виключно адвокат, керівник або член виконавчого органу, уповноважений діяти від імені скаржника відповідно до закону, статуту, положення.

До апеляційної скарги скаржником не додано документів, які підтверджують наявність відповідних повноважень у особи, яка підписала апеляційну скаргу ОСОБА_1

З урахуванням викладеного, суддя-доповідач дійшов висновку, що ТОВ СУШП «Метален» не виконано вимог ст. 258 ГПК України, що відповідно до ст. 260 ГПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 258, 259, 260 Господарського процесуального кодексу України, колегія

УХВАЛИЛА:

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю Спільному українсько-швейцарському підприємству «Метален» у задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору.

2. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Спільного українсько-швейцарського підприємства на ухвалу господарського суду Донецької області від 19.01.2017 р. у справі № 905/2661/15 залишити без руху.

3. Товариству з обмеженою відповідальністю Спільному українсько-швейцарському підприємству «Метален» усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, шляхом надання:

- доказів сплати судового збору у розмірі 1 921,00 грн.;

- пояснень із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, з нормативним та документальним обґрунтуванням викладених доводів;

- доказів надсилання копії апеляційної скарги всім учасникам справи;

- доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_1 на підпис апеляційної скарги.

4. Роз'яснити Товариству з обмеженою відповідальністю Спільному українсько-швейцарському підприємству «Метален», що відповідно до ч. 4 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу. При цьому, при невиконанні інших вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається скаржнику.

5. Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати за веб-адресою http://court.gov.ua/fair/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя В.І. Пушай

Суддя Д.О. Попков

Суддя О.В. Стойка