ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"04" лютого 2019 р.           м. Київ            Справа № 911/309/19

Господарський суд Київської області у складі судді Антонової В.М., перевіривши матеріали позовної заяви у справі за позовом Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Київській області (м. Київ) до Лучанської сільської ради (Київська обл., Таращанський район, с. Лука), Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2" про визнання недійсними рішень ради, результатів земельних торгів та договору оренди землі

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратри подав до господарського суду позов в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Київській області до Лучанської сільської ради та Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2" про визнання недійсними рішень ради, результатів земельних торгів та договору оренди землі.

Переглянувши зміст позовної заяви та додані до неї документи, господарський суд дійшов висновку, що позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню заявнику з огляду на нижченаведене.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об'єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За своїм процесуальним призначенням інститут об'єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об'єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об'єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Відповідно до ст. 173 ГПК України передбачено, що в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога. задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. Підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з'ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов'язку.

Отже, позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог за умови, якщо ці вимоги пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Порушенням правила об'єднання вимог, є об'єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

При цьому, у п. 3.6 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" від 26.12.2011 року № 18 (з подальшими змінами і доповненнями), яка наразі є чинною, зазначено, що якщо позивач порушив правила об'єднання вимог або об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву.

Навіть у випадку коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору. При цьому, позивач жодним чином не позбавлений права звернутись з окремими позовами, які у встановленому порядку мають бути розглянуті компетентним судом.

Так, із поданої Заступником керівника Кагарлицької місцевої прокуратри позовної заяви вбачається, що останній просить суд вирішити спір, який виник між державою та Лучанською сільською радою і Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2" щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

З цією метою Заступником керівника Кагарлицької місцевої прокуратри заявлено до суду п'ять вимог про:

- визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 207-21-VII від 10.03.2017 про надання дозволу Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2" на виготовлення землевпорядної документації щодо відведення земельної ділянки на умовах оренди площею 70,5024 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 228-22-VII від 23.05.2017 про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі в межах Лучанської сільської ради з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- визнання недійсним рішення сесії Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області № 244-ХХІV-VII від 08.06.2017 про включення земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га до переліку земельних ділянок комунальної власності, права оренди на які виставляються на земельні торги окремими лотами;

- визнання недійсними результати проведення земельних торгів щодо продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, проведених 22.08.2017 ПП "Земекспертцентр";

- визнання недійсним договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0127 площею 70,5024 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Лучанської сільської ради, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, укладеного 23.08.2017 між Лучанською сільською радою та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2".

Суд відзначає, що при оцінці обставин в розрізі кожної заявленої у позові вимоги окремо, необхідно проводити окрему процесуальну процедуру із визначенням та дослідженням різного кола доказів щодо встановлення обставин справи.

Зокрема суд враховує, що під час розгляду справи підлягатимуть оцінці на предмет правомірності дії Лучанської сільської ради при прийнятті вищевказаних оскаржуваних рішень як щодо надання Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Лучанське-2" дозволу на розробку землевпорядної документації з наступним її затвердженням та передачею землі в користування товариству, так і щодо включення її до переліку земельних ділянок комунальної власності.

Також суду необхідно буде дослідити обставини, про які наголошено у позовній заяві, на предмет наявності підстав для скасування, анулювання або визнання такими, що не відбулися, земельних торгів щодо продажу права оренди спірної земельної ділянки, встановити чи не було порушено порядок їх проведення.

Необхідним є також з'ясування питання дослідження законності підстав укладення оспорюваного договору.

Суд звертає увагу Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратри, що ним в одній позовній заяві об'єднано вимоги, як хоч і пов'язані між собою підставами виникнення, однак сумісний розгляд цих вимог значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті, враховуючи обмежені в часі строки вирішення спору та велику кількість обставин, які необхідно встановити та дослідити суду в межах одного відкритого провадження.

Оскільки кожна із заявлених у позові вимог фактично є самостійною вимогою, то Заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратри жодним чином не позбавлений права звернутись з окремими позовами до відповідачів, які у встановленому порядку мають бути розглянуті компетентним судом.

З урахуванням вищевикладеного суд вбачає підстави для повернення позовної заяви Заступнику керівника Кагарлицької місцевої прокуратри за п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

Підстав для застосування положень ст. 173 ГПК України судом не встановлено.

За змістом ч. 6 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно з ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись п. 2 ч. 5 ст. 174, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву від 23.01.2019 вих. № 36-04-111вих.-19 та додані до неї документи Заступнику керівника Кагарлицької місцевої прокуратри без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її прийняття та відповідно до ст. 256 ГПК України та підпункту 17.5 пункту 17 частини 1 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її підписання.

З інформацією про дане судове рішення учасники справи можуть ознайомитися на сайті: http://reyestr.court.gov.ua/.

Суддя                                 В.М. Антонова