СУДОВИЙ НАКАЗ
07.02.2019Справа № 910/1206/19
Господарський суд міста Києва у складі судді М.В. Данилової розглянувши заяву б/н від 01.02.2019 року Фізичної особи-підприємця Шевченка Олеся Віталійовича (надалі - Заявник) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліберті газ» (далі - Боржник) про стягнення заборгованості за договором про надання консультаційних послуг № 1-06-2018 від 20.06.2018 року.
20.06.2018 року між фізичною особою-підприємцем Шевченком Олесем Віталійовичем (надалі - Заявник) з однієї сторони та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ліберті газ» (далі - Боржник) з іншої сторони було укладено договір про надання консультаційних послуг № 1-06-2018 від 20.06.2018 року.
У відповідності до п. 1.1. зазначеного Договору Заявник зобов'язувався надати Боржнику консультаційні послуги із складання інвестиційного меморандуму об'єкту, визначеного Боржником.
Згідно із пунктами 4.1. та 5.1 Договору Боржник зобов'язувався здійснити оплату послуг шляхом перерахування коштів на розрахунковий рахунок Заявника у розмірі 79 340,00 (Сімдесят дев'ять тисяч триста сорок) грн. 00 коп. після надання остаточного варіанту інвестиційного меморандуму та після підписання обома сторонами акту здачі-приймання наданих послуг.
23 липня 2018 року Заявник та Боржник підписали Акт наданих послуг №1, яким засвідчили те, що Заявником згідно з договором про надання консультаційних послуг № 1-06- 2018 від 20.06.2018 р. були надані послуги в повному обсязі і належної якості, а також те, що Боржник не має претензій до Заявника стосовно наданих послуг.
19.11.2018 р. Боржник частково оплатив заборгованість за договором про надання консультаційних послуг № 1-06-2018 від 20.06.2018р., перерахувавши згідно платіжного доручення № 362 від 19.11.2018 р. на розрахунковій рахунок Заявника заборгованість у розмірі 30 000,00 (Тридцять тисяч) гри. 00 коп.
За своїм змістом та правовою природою укладений сторонами договір є договором про надання послуг, який підпадає під правове регулювання норм статей 901-903 Цивільного кодексу України.
Відповідно до ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Частиною 1 ст. 903 Цивільного кодексу України визначено, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов'язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
У відповідності до статті 193 Господарського кодексу України, суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.
Згідно з частиною першою статті 509 Цивільного кодексу України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.
За приписами ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
За приписами ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Згідно з ч. 1 ст. 148 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Викладені заявником в заяві б/н від 01.02.2019р. «Про видачу судового наказу» вимоги про стягнення з боржника боргу, який виник внаслідок порушення останнім умов договору про надання послуг № 1-06-2018 від 20.06.2018 року, не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, відповідно до ст.ст. 509, 525 Цивільного кодексу України та ч. 1 ст. 148 Господарського процесуального кодексу України, заявлені вимоги про видачу судового наказу підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 154 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п'яти днів з дня її надходження. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.
За п. 7 ч. 1 ст. 155 Господарського процесуального кодексу України під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Предметом вище зазначеного договору було надання правової (правничої) допомоги заявнику під час стягнення заборгованості за договором про надання консультаційних послуг № 1-06-2018 від 20 червня 2018 р., зокрема, вивчення наданих Заявником документів, які є необхідними для виконання предмету договору; збір відомостей про факти, що можуть бути використані як докази під час виконання предмету договору; підготовка та подання до Господарського суду міста Києва заяви про видачу судового наказу з метою стягнення з Боржника заборгованості за договором; здійснення представництва і захист прав, свобод та інтересів клієнта в Господарському суді міста Києва
Згідно з частино 1 та 3 статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат та пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Частиною 2 статті 126 статті 123 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що за результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Відповідно до частини 3 статті 126 Господарського процесуального кодексу України для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Положеннями частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України визначено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про те, що компенсація заявнику витрат на професійну правничу допомогу в сумі 1800 грн. підлягає задоволенню
Керуючись ст.ст. 123, 126, 129, 147-149, 151, 154, 155, 156, 159 Господарського процесуального кодексу України, ст.ст. 509, 525, 549, 611, 625 Цивільного кодексу України, Господарський суд міста Києва, -
2. Стягнути з боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліберті газ» на користь заявника - Фізичної особи - підприємця Шевченка Олеся Віталійовича - 1 992,10 (Одну тисячу дев'ятсот дев'яносто дві грн. 10 копійок) судовик витрат, з них: 192 (Сто дев'яносто дві грн. 10 коп.) судового збору та 1 800 (Одна тисяча вісімсот грн. 00 коп.) витрат на професійну правничу допомогу.
Стягувач: Фізична особа-підприємець Шевченко Олесь Віталійович (Реестраційний номер облікової картки платника податків :НОМЕР_1; адреса: АДРЕСА_1; телефон: НОМЕР_3)
3. Повідомити Боржника про те, що під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених Стягувачем вимог по суті.
4. Відповідно до положень ст. 157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заява про скасування судового наказу має містити:
1) найменування суду, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;
3) ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;
4) наказ, що оспорюється;
5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.
5. Заява підписується боржником або його представником.
До заяви про скасування судового наказу додаються:
1) документ, що підтверджує сплату судового збору;
2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;
3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.
5. Копію судового наказу, копію заяви Стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами, надіслати Боржнику.
6. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати Стягувачу.
8.Дата набрання судовим наказом законної сили ______________________.
9. Строк пред'явлення судового наказу до виконання до __________________(включно).
10. Дата видачі судового наказу Стягувачу _________________________________.
Суддя М.В. Данилова
У відповідності до приписів ч. 3 ст. 154 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований в порядку, передбаченому Розділом ІІ цього Кодексу.
Порядок скасування судового наказу:
Боржник повинен протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати до господарського суду міста Києва у письмовій формі заяву про скасування судового наказу, документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником, та документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 95,55 грн. за наступними реквізитами:
отримувач: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030101;
код отримувача: 37993783;
банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
код банку отримувача (МФО): 899998;
код класифікації доходів бюджету: 22030101;
найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050);
символ звітності: 206;
наявність відомчої ознаки: " 83" Господарські суди;
Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8); судовий збір, за подання до господарського суду заяви ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача) про скасування судового наказу № 910/1206/19, Господарський суд міста Києва.
Зміст відповідної заяви про скасування судового наказу повинен відповідати вимогам ст. 157 Господарського процесуального кодексу України.
У разі ненадходження до суду заяви Боржника про скасування судового наказу № 910/1206/18 протягом п'яти днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ № 910/1206/18 набере законної сили та буде вручений Стягувачу.
Суддя М.В. Данилова