ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" січня 2019 р. Справа№ 910/6631/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Калатай Н.Ф.

Дідиченко М.А.

секретар судового засідання: Цибульський Р.М.

за участю представників учасників справи згідно з протоколом судового засідання від 31.01.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

на рішення Господарського суду міста Києва

від 28.08.2018 ( повний текст рішення складено 04.09.2018)

у справі №910/6631/18 (суддя Ващенко Т.М.)

За позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

до Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

про визнання недійсними рішень загальних зборів,

оформлених протоколом

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Укртрансгаз» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про:

- визнання недійсним рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», оформленого Протоколом №3/2017 Загальних зборів акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.17 щодо реорганізації Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього нового акціонерного товариства, а саме Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі»;

- визнання недійсним рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», оформленого Протоколом №4/2017 Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 22.12.17 щодо розподілу статутного капіталу Публічного акціонерного товариства «Київенерго» між відповідачем та Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські Електромережі»;

- визнання недійсним рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», оформленого Протоколом №4/2017 Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 22.12.17 щодо затвердження розподільчого балансу між відповідачем та Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські Електромережі» станом на 30.09.17;

- визнання недійсним рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», оформленого Протоколом №4/2017 Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 22.12.17 щодо внесення змін до статуту Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом викладення його в новій редакції.

Позовні вимоги обґрунтовано приписами ст. 157 ЦК України, ст.ст. 16, 39 ЗУ «Про господарські товариства», ст. 16 ЗУ «Про акціонерні товариства».

Рішенням Господарського суду міста Києва від 28.08.2018 у справі №910/6631/18 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач (Акціонерне товариство «Укртрансгаз») звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 28.08.2018 у справі №910/6631/18 та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю, крім того судові витрати по сплаті судового збору також покласти на відповідача у справі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому - підлягає скасуванню.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що виділ майна відповідача призводить до зменшення статутного капіталу відповідача, а тому, враховуючи значну заборгованість відповідача перед позивачем, призводять до неможливості виконання відповідачем зобов'язань перед позивачем.

У зв'язку з ліквідацією Київського апеляційного господарського суду справу було передано до утвореного Указом Президента України № 454/2017 від 29.12.2017 Північного апеляційного господарського суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.11.2018 для розгляду апеляційної скарги Акціонерного товариства «Укртрансгаз» визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Зубець Л.П., судді: Дідиченко М.А., Калатай Н.Ф.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.11.2018 апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Укртрансгаз» на рішення Господарського суду міста Києва від 28.08.2018 у справі №910/6631/18 - залишено без руху.

20.11.2018 через відділ управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Акціонерного товариства «Укртрансгаз» надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій скаржник просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 28.08.2018 у справі №910/6631/18.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2018 відкрито апеляційне провадження у справі №910/6631/18 та призначено до розгляду в судовому засіданні на 13.12.2018.

11.12.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу відповідно до якого останній просить суд залишити рішення Господарського суду міста Києва від 28.08.2018 у справі №910/6631/18 - без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2018 оголошено перерву у судовому засіданні на 31.01.2019.

Представники позивача та відповідача в судове засідання 31.01.2019 з'явились та надали пояснення по суті спору.

Згідно ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

В судовому засіданні 31.01.2019 було оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.

Розглянувши наявні у справі матеріали, давши належну оцінку доводам та запереченням, які містяться в апеляційній скарзі та відзиві на неї, заслухавши пояснення представників сторін, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що рішення господарського суду першої інстанції слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, з наступних підстав.

13.11.2017 були проведені позачергові загальні збори акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (товариства), які оформлені протоколом №3/2017 від 13.11.17, на яких, зокрема, було вирішено:

- на виконання пункту 13 Розділу XVII Прикінцеві та перехідні положення Закону України про «Ринок електричної енергії» щодо обов'язку вертикально інтегрованого суб'єкта господарювання (Публічного акціонерного товариства «Київенерго») вжити заходи для відокремлення оператора системи розподілу від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб'єктів господарювання, прийняти рішення про реорганізацію Публічного акціонерного товариства «Київенерго», шляхом виділу з нього нового акціонерного товариства - оператора системи розподілу, а саме: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі»;

- виділити з Публічного акціонерного товариства «Київенерго» Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські Електромережі» частину майна, прав та обов'язків, згідно з розподільним балансом, який в подальшому має бути схвалений Наглядовою радою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» та затверджений Загальними зборами Публічного акціонерного товариства «Київенерго»;

- створити Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі», статутний капітал якого становитиме 21 672 856 (двадцять один мільйон шістсот сімдесят дві тисячі вісімсот п'ятдесят шість) грн. 00 коп. Статутний капітал буде поділено на 108 364 280 (сто вісім мільйонів триста шістдесят чотири тисячі двісті вісімдесят) простих іменних акцій, номінальною вартістю 0, 20 грн. (нуль гривень 20 копійок) кожна акція. Кількість привілейованих акцій - 0 (нуль);

- уповноважити Наглядову раду Публічного акціонерного товариства «Київенерго» вчинити всі необхідні дії щодо скликання та проведення Загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариство «ДТЕК Київські Електромережі».

На виконання рішень Загальних зборів від 13.11.2017, наглядовою радою товариства 14.11.2017 прийнято рішення про затвердження проекту плану виділу, затверджено пояснення до умов плану виділу, схвалено розподільний баланс та скликано на 22.12.2017 позачергові Загальні збори акціонерів Товариства та Загальні збори Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі».

22.12.2017 були проведені позачергові Загальні збори акціонерів товариства, які оформлені протоколом №4/2017 від 22.12.17, на яких, зокрема, було:

- вирішено затвердити розподільний баланс;

- вирішено питання про випуск акцій з метою конвертації акцій відповідача в таку саму кількість акцій відповідача меншої номінальної вартості та випуск акцій з метою конвертації акцій відповідача в таку саму кількість акцій Приватного акціонерного товариство «ДТЕК Київські Електромережі»;

- внесено зміни до статуту Публічного акціонерного товариства «Київенерго», шляхом викладення його в новій редакції.

Так з 4 питання порядку денного Загальних зборів від 22.12.17 «Про випуск акцій з метою конвертації акцій відповідача в таку саму кількість акцій товариства меншої номінальної вартості та випуск акцій з метою конвертації акцій Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в таку саму кількість акцій приватного акціонерного товариство «ДТЕК Київські Електромережі» прийнято рішення:

« 4.1. Прийняти рішення про випуск акцій з метою конвертації 108 364 280 простих іменних акцій Публічного акціонерного товариства «Київенерго» номінальною вартістю 25 коп. кожна акція в таку саму кількість акцій Публічного акціонерного товариства «Київенерго» номінальною вартістю 0,05 грн. (нуль гривень 05 копійок) кожна акція.

4.2. Прийняти рішення про випуск акцій з метою конвертації 108 364 280 простих іменних акцій Публічного акціонерного товариства «Київенерго» номінальною вартістю 25 коп. кожна акція в таку саму кількість акцій Приватного акціонерного товариство «ДТЕК Київські Електромережі» номінальною вартістю 0,20 грн. (нуль гривень 20 копійок) кожна акція.

4.3. Розподілити статутний капітал Публічного акціонерного товариства «Київенерго» між Публічним акціонерним товариством «Київенерго» та Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські Електромережі» наступним чином:

4.3.1. статутний капітал Публічного акціонерного товариства «Київенерго» становить 5 418 214 (п'ять мільйонів чотириста вісімнадцять тисяч двісті чотирнадцять) грн. 00 коп., поділений на 108 364 280 (сто вісім мільйонів триста шістдесят чотири тисячі двісті вісімдесят) простих іменних акцій номінальною вартістю 0,05 грн. (нуль гривень 05 копійок) кожна акція. Кількість привілейованих акцій - 0 (нуль);

4.3.2. статутний капітал Приватного акціонерного товариство «ДТЕК Київські Електромережі» становить 21 672 856 (двадцять один мільйон шістсот сімдесят дві тисячі вісімсот п'ятдесят шість) грн. 00 коп., поділений на 108 364 280 (сто вісім мільйонів триста шістдесят чотири тисячі двісті вісімдесят) простих іменних акцій номінальною вартістю 0,20 грн. (нуль гривень 20 копійок) кожна акція.

Кількість привілейованих акцій - 0 (нуль).»

Як вбачається з матеріалів справи, Загальними зборами жодного рішення про зменшення статутного капіталу відповідача не приймалось, як і не мало місце фактичне зменшення статутного капіталу відповідача. Натомість відбулась реорганізація відповідача, згідно з якою частина майна відповідача була передана товариству, що виділилось, а саме ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», а відповідно і відбувся розподіл статутного капіталу.

Звертаючись з даним позовом позивач просить суд:

- визнати недійсним рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», оформлене Протоколом №3/2017 Загальних зборів акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.17 щодо реорганізації Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього нового акціонерного товариства, а саме Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі»;

- визнати недійсним рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», оформлене Протоколом №4/2017 Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 22.12.17 щодо розподілу статутного капіталу Публічного акціонерного товариства «Київенерго» між відповідачем та Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські Електромережі»;

- визнати недійсним рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», оформлене Протоколом №4/2017 Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 22.12.17 щодо затвердження розподільчого балансу між відповідачем та Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські Електромережі» станом на 30.09.17;

- визнати недійсним рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго», оформлене Протоколом №4/2017 Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 22.12.17 щодо внесення змін до статуту Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом викладення його в новій редакції.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем було зменшено розмір власного статутного капіталу без повідомлення позивача про вказане, що позбавило позивача права надати свої заперечення щодо зменшення статутного капіталу. Акціонерне товариство «Укртрансгаз» заперечує проти зменшення статутного капіталу відповідача, оскільки, за твердженням позивача, у Публічного акціонерного товариства «Київенерго» наявна заборгованість перед позивачем в сумі 452 420 699, 41 грн. за договором № від 01.11.12, а прийняттям оспорюваних рішень порушено права позивача як кредитора.

Приписами ст. 82 Закону України «Про акціонерні товариства» унормовано захист прав кредиторів при злитті, приєднанні, поділі, виділі або перетворенні акціонерного товариства.

Законом України «Про ринок електричної енергії», на виконання вимог якого відповідачем проводилась реорганізація, доповнено Розділ XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства» частиною 9 наступного змісту:

« 9. Протягом чотирнадцяти місяців з дня набрання чинності Законом України «Про ринок електричної енергії» до рішень вертикально інтегрованого суб'єкта господарювання про створення окремого суб'єкта господарювання шляхом виділу або поділу, які приймаються на виконання вимог пункту 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу, не застосовуються положення частини п'ятої статті 42 цього Закону. При цьому рішення про створення шляхом виділу або поділу такого окремого суб'єкта господарювання в частині прийняття рішень з питань, передбачених пунктами 2 і 23 частини другої статті 33 цього Закону, приймаються загальними зборами простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих акцій. У разі створення такого окремого суб'єкта господарювання шляхом виділу з розміщенням акцій товариства, що виділилося, виключно серед акціонерів товариства, з якого здійснюється виділ, та збереженням співвідношення між акціонерами у статутному капіталі акціонерного товариства, з якого здійснено виділ, або створення такого окремого суб'єкта господарювання шляхом поділу з розміщенням акцій товариств-правонаступників виключно серед акціонерів товариства, що припинилося шляхом поділу, та збереженням співвідношення між акціонерами у статутному капіталі акціонерного товариства, що припинилося шляхом поділу, положення статей 68, 69, 82 та пунктів 2 і 3 частини шостої статті 83 цього Закону не застосовуються».

При цьому, як вбачається з порядку денного Загальних зборів від 13.11.2017, а також із затвердженого Загальними зборами від 22.12.2017 плану виділу та рішення про випуск акцій, реорганізація відповідача відбувалась, шляхом виділу нового акціонерного товариства - оператора системи розподілу (Приватного акціонерного товариство «ДТЕК Київські Електромережі»), акції товариства були конвертовані в таку саму кількість акцій товариства меншої номінальної вартості та в таку саму кількість акцій (Приватного акціонерного товариство «ДТЕК Київські Електромережі», було збережено співвідношення кількості акцій, що належить кожному акціонеру, сукупну номінальну вартість акцій, що належать кожному акціонеру, розміщено акції товариств, що виділилися, виключно серед акціонерів товариства, з якого здійснюється виділ, коефіцієнт конвертації акцій дорівнював 1.

27.12.2017 відповідно до Порядку емісії та реєстрації випуску акцій, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» подало Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку необхідний пакет документів, що стосується реорганізації товариства, з метою реєстрації випуску акцій Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі».

06.02.2018 Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку зареєструвала випуск акцій Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» та видала Свідоцтво про реєстрацію випуску акцій.

16.02.2018 була проведена державна реєстрація Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі».

Отже, відповідно до ч. 6 ст. 80 Закону України «Про акціонерні товариства» 16.02.2018 реорганізація відповідача є завершеною.

13.03.2018 відповідно до Порядку емісії та реєстрації випуску акцій, товариство подало НКЦПФР необхідний пакет документів, що стосується реорганізації товариства, з метою реєстрації випуску акцій.

12.04.2018 НКЦПФР зареєструвала новий випуск акцій товариства та видала Свідоцтво про реєстрацію випуску акцій.

Дослідивши обставини справи у їх сукупності, колегія суддів зазначає, що позивач вказує, що оспорюваними рішеннями порушено його права як кредитора відповідача, на підтвердження чого надано акти про надання послуг з транспортування газу, акти звірки розрахунків та розрахунок суми основного боргу відповідача перед позивачем. Однак, всі надані позивачем докази стосуються правовідносин сторін які виникли з 01.01.2018, а натомість оспорюються рішення загальних зборів прийняті у 2017 році. Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що матеріали справи не містять доказів наявності кредиторської заборгованості відповідача перед позивачем станом на момент прийняття оскаржуваних рішень, а отже недоведеним є факт порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача, як кредитора відповідача, оспорюваними рішеннями.

Колегія суддів звертає увагу на те, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову. Крім того, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера і учасника) товариства рішенням загальних зборів. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 31.01.2018 у справі №927/265/17.

Таким чином, обґрунтованим є висновок суду першої інстанції, що під час розгляду даної справи судом, за поданими до матеріалів справи доказами не встановлено, а відповідачем не доведено наявності правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст.16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Аналогічні положення містяться у ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України.

Частиною 2 ст. 16 Цивільного кодексу України та ст.20 Господарського кодексу України визначено основні способи захисту цивільних прав та інтересів.

З огляду на положення зазначених норм та принцип диспозитивності у господарському судочинстві, позивач має право вільно обирати способи захисту порушеного права чи інтересу.

Відповідно до частинами 1-4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ч. 2 ст. 4 ГПК України).

Разом з тим, звертаючись до господарського суду, позивач вказує у позовній заяві предмет та підстави позову, тобто, самостійно визначає, яке його право, на його суб'єктивну думку, є порушеним, та в який спосіб належить здійснити судовий захист порушеного права.

Натомість, вирішуючи спір, судам належить з'ясувати наявність порушеного права позивача та відповідність обраного ним способу захисту порушеного права способам, визначеним у законодавстві.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

При цьому, господарський суд зазначає, що під порушенням права слід розуміти такий стан суб'єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб'єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов'язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Проте, обставини, на які посилається позивач, не свідчать про наявність у нього порушеного суб'єктивного права з боку відповідача, а отже підстави для задоволення позову відсутні.

Відповідно до частин 1-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно із ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Положеннями ст. 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов'язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів.

За змістом ст.ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об'єктивно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також правильно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваного у даній справі судового рішення відсутні.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи та не спростовують висновків місцевого господарського суду, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.ч.1-4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається:

1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін;

2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта (позивача).

Керуючись ст. ст. 13, 14, 73, 74, 76-79, 269, 272, 275, 276, 281, 282, 287, 288 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Укртрансгаз» на рішення Господарського суду міста Києва від 28.08.2018 у справі №910/6631/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 28.08.2018 у справі №910/6631/18 залишити без змін.

3. Матеріали справи № 910/6631/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку і строки, визначені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді Н.Ф. Калатай

М.А. Дідиченко

Повний текст постанови складено 13.02.2019