ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

06.02.2019 Справа № 917/1592/18

Господарський суд Полтавської області у складі судді Безрук Т.М., розглянувши матеріали заяви ТОВ "Міжгосподарський комбікормовий завод" (вхід. № 982 від 04.02.2019р.) про відвід судді Безрук Т.М. від розгляду справи № 917/1592/18

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжгосподарський комбікормовий завод"

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139"

про визнання недійсними рішень.

встановив:

19.12.2018р. до господарського суду Полтавської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжгосподарський комбікормовий завод" до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139" про визнання недійсними рішень установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139", оформлених протоколом № 1 від 12 травня 2016 року установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139"; стягнення 1762,00 грн. судових витрат.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2018р. даний позов був переданий на розгляд судді Безрук Т. М. (т.1 а.с.1).

За ухвалою господарського суду від 22.12.2018р. було залишено позовну заяву без руху та встановлено строк для усунення недоліків. Позивач у встановлений судом строк виправив вказані недоліки (т.1 а.с.2-3).

За даним позовом ухвалою Господарського суду Полтавської області від 04.01.2019 відкрито провадження у справі № 917/1592/18, призначено справу до розгляду в підготовче засідання, та встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи (т.1 а.с.87-88).

За ухвалою господарського суду від 31.01.2019р. продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 19.02.2019 р.

04.02.2019р. від Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжгосподарський комбікормовий завод" до суду надійшла заява (вхід. № 982 від 04.02.201) відповідно до якої заявник просить відвести суддю Безрук Тетяну Михайлівну від участі у розгляді справи № 917/1592/18.

В обґрунтування своєї заяви про відвід судді, заявник вказує, на те що ухвалою господарського суду Полтавської області від 31.01.2019р. відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Міжгосподарський комбікормовий завод" у прийнятті заяви (вхід. № 802 від 29.01.2019р.) про збільшення позовних вимог, що є упередженим ставленням суду до сторони позивача по справі за обставин відсутності законодавчої обґрунтованості підстав (в т.ч. процесуальних) для відмови у прийнятті заяви ТОВ "Міжгосподарський комбікормовий завод" про збільшення позовних вимог; суд на власний розсуд допустився вільного трактування визначення положень і термінів щодо майнових та не майнових позовних вимог без будь-якого системного аналізу положень Господарського процесуального кодексу України, на стадії проведення першого засідання у підготовчому провадженні та обґрунтувавши ухвалу про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, яка подана до закінчення підготовчого засідання, наявністю у позивача такого права збільшити позовні вимоги і не вказавши законодавчі підстави для позбавлення або відстуності /втрати такого процесуального права у сторони позивача; суд прийнявши ухвалу про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог і позбавивши права на апеляційне оскарження створив для позивача негативні правові наслідки згідно процесуального законодавства щодо подальшої правової можливості заявлення і розгляду таких позовних вимог, як скасування реєстрації ОСББ "Курортний 139" в господарському суді.

Такі обставини, на думку заявника, є підставою для відводу судді Безрук Тетяни Михайлівни від участі у розгляді справи № 917/1592/18.

Згідно ч.2 ст. 39 ГПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

Згідно з частинами 7-8 статті 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про відвід, суд вважає її необґрунтованою, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

За змістом ст. 36 ГПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

Як підставу для відводу судді позивач зазначає немотивоване неприйняття суддею заяви про збільшення позовних вимог.

Як свідчать матеріали справи, позивач надав заяву про збільшення позовних вимог (вхід.№ 802 від 29.01.2019), в якій прохав здійснити розгляд первісних позовних вимог: про визнання недійсними рішень установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139", оформлених протоколом № 1 від 12 травня 2016 року установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139" та додатково збільшених позовних вимог: про скасування державної реєстрації (дата запису 30.05.2016; номер запису 0001461) Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139".

Ухвалою від 31.01.2019р. суд відмовив у прийнятті вказаної заяви, зазначивши, що за п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог, змінити предмет або підстави позову до закінчення підготовчого засідання. Тобто, позивач має право збільшити розмір майнових вимог, проте в даному випадку позивачем заявлено додаткові вимоги - про скасування державної реєстрації (дата запису 30.05.2016; номер запису 0001461) Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139". З огляду на викладене, заява збільшення позовних вимог не була прийнята судом, оскільки вимоги про скасування державної реєстрації (дата запису 30.05.2016; номер запису 0001461) Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Курортний 139" первісно у позові не заявлялися і фактично вони є додатковими вимогами. Заявлення додаткових вимог ст.46 ГПК України не передбачено.

За змістом п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог, тобто розмір вже заявлених позовних вимог.

Як свідчить текст заяви про збільшення позовних вимог, позивач в ній не лише заявив нові (додаткові) вимоги, а й зазначив нові підстави цих додаткових вимог. Тобто, вказана заяви не відповідала вимогам п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 46 ГПК України.

При тлумаченні права позивача на збільшення розміру позовних вимог слід також врахувати роз'яснення, викладені в п. 3.11 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», де зазначено, що збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Отже, посилання позивача на те, що дії судді не ґрунтуються на законодавстві є необгрунтованими.

Посилання позивача на те, що судом при вирішенні питання про прийняття заяви про збільшення позовних вимог не враховано висновки, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.09.2018р. у справі № 916/782/17, є необґрунтованим оскільки у вказаній постанові була викладена правова позиція щодо вирішення спору по суті та підвідомчості справи; проте питання про можливість збільшення немайнових позовних вимог шляхом заявлення додаткових позовних вимог у цій постанові не розглядалося.

Посилання заявника щодо відсутності у нього процесуальної можливості подальшого звернення з цими вимогами у позовному провадженні не ґрунтується на положеннях законодавства, оскільки нормами ГПК не передбачена заборона подачі позову в частині вимог, які не були прийняті до розгляду за заявою про збільшення позовних вимог.

У цьому випадку вимоги вважаються такими, що не були предметом спору та розгляду, і вони можуть бути заявлені у позові в загальному порядку.

Неприйняття судом заяви про збільшення позовних вимог у справі, що розглядається, не позбавляє позивача подати позов з цими вимогами у загальному порядку.

Заявником у своїй заяві про відвід судді не наведено жодної з підстав для відводу судді, які містяться у ст.ст. 35, 36 ГПК України. На даний час такі обставини відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 35 ГПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Викладені у заяві про відвід доводи фактично зводяться до незгоди позивача з процесуальними діями судді в межах розгляду даної справи в процесі розгляду заяви про збільшення позовних вимог.

З огляду на викладене, заявлений відвід судді є необґрунтованим.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ГПК якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого позивачем відводу судді Безрук Т. М. від розгляду справи № 917/1592/18, провадження у справі підлягає зупиненню, а справа - передачі для визначення складу суду автоматизованою системою для вирішення питання про відвід відповідно до положень ст. 32 ГПК України.

Керуючись статтями 2, 8, 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ухвалив:

Визнати необґрунтованим відвід, заявлений Товариством з обмеженою відповідальністю "Міжгосподарський комбікормовий завод" судді Безрук Т.М. у справі № 917/1592/18.

Зупинити провадження у справі до вирішення питання про відвід судді.

Передати матеріали справи для визначення автоматизованою системою судді, який вирішуватиме питання про відвід, у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги через відповідний суд згідно з підп.17.5 п. 17 ч. 1 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання ухвали: 06.02.2019.

Суддя Т. М. Безрук