ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31.01.2019м. ДніпроСправа № 904/234/19

Суддя Рудь І.А. , розглянувши матеріали

за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес", сел. Микільське-на-Дніпрі Солонянського району Дніпропетровської області

до відповідача-1: Солонянської районної державної адміністрації, смт. Солоне Солонянського району Дніпропетровської області

відповідача-2: Солонянської районної ради, смт. Солоне Солонянського району Дніпропетровської області

про визнання недійсним акту приймання-передачі внутрішньогосподарської меліоративної мережі у спільну власність територіальних громад району від 27.03.2007 та визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Прогрес" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом від 17.01.2019, в якому просить суд:

- визнати недійсним акт приймання-передачі внутрішньогосподарської меліоративної мережі у спільну власність територіальних громад району від 27.03.2007, що складений комісією з питань передачі об'єктів у комунальну власність Солонянської районної державної адміністрації;

- визнати за позивачем право власності на внутрішньогосподарську меліоративну мережу у кількості 35,3 км (строк введення в експлуатацію 1976, 1978 роки) та дощувальну техніку: "Фрегат" - 4 шт., "Дніпро" - 3 шт. та опорні візки - 43 шт.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що колектив колишніх робітників КСП «Прогрес» через уповноваженого ОСОБА_1 мав законні підстави отримати у спільне володіння та користування наведену вище меліоративну мережу та дощувальні машини під час реорганізації КСП «Прогрес» у 1998 році. Крім того, п. 8 ст. 31 Закону України «Про колективне сільськогосподарське підприємство», який передбачає, що об'єкти соціальної сфери, житлового фонду, у тому числі незавершеного будівництва, а також внутрішньогосподарські меліоративні системи підприємств, що не підлягали паюванню в процесі реорганізації цих підприємств та передані на баланс підприємств-правонаступників, підлягають безоплатній передачі до комунальної власності в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, прийнятий лише 20.02.2003, тобто після завершення процедури формування статутного фонду СТОВ «Прогрес». При цьому, 27.03.2007 під час складення Комісією з питань передачі об'єктів у комунальну власність оскаржуваного акту приймання-передачі внутрішньогосподарської меліоративної мережі у спільну власність територіальних громад району СТОВ «Прогрес» не здійснювало реорганізацію товариства, у зв'язку з чим п. 8 ст. 31 Закону України «Про колективне сільськогосподарське підприємство» не може бути застосований до спірних правовідносин.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. 2 ст.123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачуються 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За нормами ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року у розмірі 1921 грн. 00 коп.

Таким чином, судовий збір за подання даної заяви, виходячи з розміру залишкової вартості внутрішньогосподарської меліоративної мережі та дощової техніки, визначеної оскаржуваним актом, на яку позивач просить визнати його право власності, повинен бути сплачений у сумі 15 270 грн. 64 коп., з яких 1 921 грн. - судовий збір за немайновою вимогою, 13 349 грн. 64 коп. - судовий збір за вимогою про визнання права власності.

Однак, Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Прогрес" не надало доказів сплати судового збору в установлених порядку та розмірі.

У доданій до позову заяві від 17.01.2019 позивач просить суд відстрочити сплату судового збору в сумі 15 270 грн. 64 коп. до 01.02.2019. В обгрунтування вказаної заяви позивач зазначає, що є підприємством зі сфери агропромислового комплексу, у зв'язку із чим не може оперативно сплатити і надати до суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору разом із позовною заявою.

Згідно ч. 1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір").

Господарський суд зазначає, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Втім, як вбачається з матеріалів поданої позовної заяви, позивачем жодних підстав, наведених у ст. 8 Закону України "Про судовий збір", що є вичерпними при вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору, не наведено. Зазначених позивачем підстав для відстрочення сплати судового збору вказана норма не містить.

Статтею 129 Конституції України визначено як однією із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заява позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Таким чином, Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Прогрес" повинне надати суду докази сплати судового збору у розмірі 15 270 грн. 64 коп.

Крім того, згідно із ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Вимогами п. 61 постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв'язку" передбачено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

За змістом зазначеного пункту правил, для здійснення перевірки працівниками поштового відділення відповідності вкладення опису, останній має містити поіменний перелік предметів.

Надані позивачем описи вкладень до листів від 17.01.2019 не відповідають вказаним вимогам, оскільки в графі "найменування предметів" містять інформацію про направлення позовної заяви з додатками, проте не містять поіменного переліку направлених відповідачам документів.

Таким чином, позовна заява подана позивачем без додержання вимог ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

За нормами ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Прогрес" у задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору від 17.01.2019 № б/н.

Позовну заяву залишити без руху.

Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Прогрес" протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви, а саме надати до суду:

- докази сплати судового збору у розмірі 15 270 грн. 64 коп.;

- належні докази надіслання копії позовної заяви і доданих до неї документів відповідачам.

Докази усунення недоліків мають надійти до Господарського суду Дніпропетровської області не пізніше десятого дня з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, з урахуванням строків поштового перебігу.

Роз'яснити Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Прогрес", що у разі не усунення всіх недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя І.А. Рудь