ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2019 рокуСправа № 912/2477/18
Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Макаренко Т.В., за участю секретаря судового засідання Кравченко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу № 912/2477/18

за позовом: Керівника Знам'янської місцевої прокуратури Кіровоградської області, 27400, Кіровоградська область, м. Знамянка, вул. Братів Лисенків, 5 в інтересах держави в особі

Східного офісу Державної аудиторської служби України, 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, 22, корп. 2

Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради, 26200, Кіровоградська область, м. Мала Виска, вул. Центральна, 107

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Євроальянс ЛТД", 27406, Кіровоградська область, м. Знам'янка, вул. Привокзальна, 12, кв. 9

про визнання недійсними додаткових угод, стягнення 346 596,25 грн.

Представники сторін:

від прокуратури - Топонар Н.С. посвідчення №033353, видано 13.05.2015 року;

від позивача 1 - участі не брали;

від позивача 2 - участі не брали;

від відповідача - Слободянюк Ю.Р., витяг з договору про надання правової допомоги №31/10/18 від 31.10.2018 року, ордер серія КР №63128, від 31.10.2018 року, посвідчення адвоката №74, видано 30.10.2014 року;

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Керівника Знам'янської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби України та відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Євроальянс ЛТД" про:

- визнання недійсною додаткової угоди №1 від 19.07.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017, укладеною відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради Кіровоградської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євроальянс - ЛТД";

- визнання недійсною додаткової угоди №2 від 27.07.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017, укладеною відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради Кіровоградської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євроальянс - ЛТД";

- визнання недійсною додаткової угоди №3 від 02.08.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017, укладеною відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради Кіровоградської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євроальянс - ЛТД";

- визнання недійсною додаткової угоди №4 від 22.11.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017, укладеною відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради Кіровоградської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євроальянс - ЛТД";

- визнання недійсною додаткової угоди №5 від 27.11.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017, укладеною відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради Кіровоградської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євроальянс - ЛТД";

- визнання недійсною додаткової угоди №8 від 23.01.2018 про зміну додаткової угоди №7 від 15.01.2018 до договору про закупівлю товарів за державні кошти №160 від 03.07.2017;

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Євроальянс-ЛТД" на користь відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської ради безпідставно надмірно сплачених бюджетних коштів в сумі 346 596,25 грн;

- судові витрати стягнути з відповідача.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що укладаючи оспорюванні додаткові угоди, сторонами договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017 не дотримано вимог п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" та безпідставно змінено істотні умови договору (збільшено ціну товару), що в результаті призвело до переплати 346 596,25 грн бюджетних коштів. Вказане, за доводами прокурора, є підставою для визнання додаткових угод недійсними за нормами статей 203, 207, ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України.

Ухвалою від 20.09.18 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 11:00 год. 24.10.18.

24.10.18 відповідачем подано до матеріалів справи відзив на позов № 221 від 24.10.18 із запереченням проти задоволення позовних вимог. У відзиві зазначено із прикладенням відповідних доказів, що ціна вугілля постійно зростала, в наслідок чого , виходячи з норм ст. 632 Цивільного кодексу України, пункту 2 частини 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі", положень пункту 11.3 Договору № 160 від 03.07.17, спираючись на висновки Кіровоградської РТПП , товариство повністю довело та у законний спосіб разом із замовником підписали додаткові угоди про зміну ціни за одиницю товару на вугілля кам'яне.

29.10.18 прокуратурою подано відповідь на відзив на позов від 27.10.18. У поданій відповіді зазначено, що відповідач у відзиві на позов посилається на висновок Кіровоградської РТПП від 19.10.18 щодо стану вартості вугілля станом на червень місяць 2017 року, тобто до укладення договору закупівлі, а тому даний висновок не підлягає прийняттю до уваги та не доводить правомірність підписання додаткових угод до договору закупівлі вугілля № 160 від 03.07.17, а вказані вище додаткові угоди суперечать вимогам ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", як такі, що укладені без наявності підтверджень коливання ціни товару на ринку. Також щодо посилання відповідачем на лист Головного управління статистики у Кіровоградській області від 18.10.18 щодо середніх цін на кам'яне вугілля як на доказ підвищення ціни на вугілля, на думку прокуратури, не є належним, оскільки управлінням статистики не зазначено марку вугілля. У відповіді на відзив зроблено висновок, що дії сторін договору по підвищенню ціни за товар шляхом укладення ряду додаткових угод суперечать меті Закону України "Про публічні закупівлі". Зокрема, такі дії нівелюють інститут публічних закупівель, як засіб забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, оскільки якщо застосувати тлумачення сторонами п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" при укладенні додаткових угод, то ціну за товар можна збільшувати необмежену кількість разів.

У підготовчих засіданнях 24.10.18 та 31.10.18 оголошувались перерви в порядку норм ст. 183 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою від 09.11.2018 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 19.11.2018 до 14:00 год.

19.11.2018 відповідачем подані заперечення на позовну заяву від 17.11.2018. У поданих запереченнях зазначено наступне. Приписи Закону України "Про публічні закупівлі", з урахуванням роз'яснень Мінекономрозвитку від 27.10.16 № 3302-06/34307-06 передбачають, що існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинно бути доведеним, документально підтвердженим. На підтвердження обґрунтування вартості закупівельної ціни кам'яного вугілля та обґрунтування відповідності дій приписам Закону України "Про публічні закупівлі" з урахуванням роз'яснень Мінекономрозвитку від 27.10.16 № 3302-06/34307-06, ТОВ "Євроальянс ЛТД" здійснило замовлення експертиз від 16.11.18 про ринкову вартість вугілля марки АМ (13-25) станом на 19.07.17, 27.07.17, 02.08.17 та 23.01.18, а також вугілля марки ГЖП (13-25) станом на 22.11.17 та 27.11.18, 02.08.17 та 23.01.18, а також вугілля марки ГЖП (13-25) станом на 22.11.17 та 27.11.18. Також відповідність зміни ринкової вартості (ціна) вугілля марки АМ (13-25) станом на 19.07.17 підтверджується висновками Кіровоградської РТПП. Також відповідачем зазначено про неправомірність звернення прокурором до суду із даним позовом, наголошено, що останнім не зазначаються обґрунтовані підстави для пред'явлення даної позовної заяви, зокрема, які саме причини слугували підставою до перешкоджання захисту інтересів держави належними позивачами.

Протокольною ухвалою від 19.11.2018 на підставі п. 2 ч. 5 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву в підготовчому засіданні по розгляду справи № 912/2477/18 до 10:00 год. 03.12.2018.

Ухвалою від 03.12.18 закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті на 17.12.2018 о 17:00 год.

У судових засіданнях 17.12.18 та 08.01.19 оголошувались перерви в порядку норм ст. 183 Господарського процесуального кодексу України.

У судовому засіданні 15.01.19 приймали участь прокурор, який підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі, та представник відповідача, який категорично заперечив проти задоволення позовних вимог з підстав, наведених у відзиві на позов та запереченнях на відповідь на відзив.

Позивачі правом на участь своїх представників у засіданні суду 15.01.19 не скористались, хоча є належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду, що підтверджується матеріалами справи.

Згідно з частиною 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на викладене та враховуючи відсутність підстав для відкладення розгляду справи, господарський суд розглядає справу по суті в судовому засіданні 15.01.2019 за відсутності представників позивачів.

Розглянувши наявні матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, представника відповідача, дослідивши усі обставини справи, оцінивши подані докази, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради Кіровоградської області проведено відкриті торги щодо закупівлі 400 тонн кам'яного вугілля (ДК 021:2015:091111001-3 - вугілля кам'яне) з очікуваною вартістю 1 612 000 грн.

Оголошення про проведення відкритих торгів відділом оприлюднено 28.04.17 в мережі Інтернет на веб-сайті "Prozorro - публічні закупівлі" за UA-2017-04-28-00027-а. Стовідсотковим критерієм вибору переможця є ціна.

Учасниками вказаних відкритих торгів зареєструвалися: Товариство з обмеженою "Євроальянс-ЛТД", Товариство з обмеженою відповідальністю "Волноваська паливно-енергетична компанія" та Приватне підприємство "Крео-енергія".

За результатом проведення торгів переможцем вказаного аукціону визначено Товариство з обмеженою "Євроальянс-ЛТД" з ціновою пропозицією 1 610 000 грн.

03.07.17 Відділ освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради (Замовник) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Євроальянс-ЛТД" (Постачальник) уклали договір про закупівлю товару за державні кошти № 160 на поставку товару ДК 021:2015-091111001 - вугілля кам'яне марки АМ (13-25) в кількості 150 т на суму 735 000 грн. з ціною згідно специфікації 4 900 грн./т. без ПДВ та марки ГЖПМ (13-25) в кількості 250 т на суму 875 000 грн. з ціною згідно специфікації 3 500 грн./т.

В подальшому між замовником та постачальником укладено 8 додаткових угод, за змістом 6 з яких збільшено ціну за одиницю товару на 10% без зміни суми договору, а саме:

- додаткова угода №1 від 19.07.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017;

- додаткова угода №2 від 27.07.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017;

- додаткова угода №3 від 02.08.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017;

- додаткова угода №4 від 22.11.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017;

- додаткова угода №5 від 27.11.2017 до договору про закупівлю товару за державні кошти №160 від 03.07.2017;

- додаткова угода №8 від 23.01.2018 про зміну додаткової угоди №7 від 15.01.2018 до договору про закупівлю товарів за державні кошти №160 від 03.07.2017;

За твердженням прокурора, внаслідок укладення зазначених додаткових угод ціна за тонну вугілля кам'яного марки АМ (13-25) збільшено з 4900 грн./т. до 7174 грн./т., тобто на 2294 грн. (46,4% від первинної ціни), ціна за тонну вугілля кам'яного марки ГЖПМ (13-25) збільшено з 3500 грн./т. до 4235 грн./т., тобто на 735 грн. (21% від первинної ціни), в результаті чого ціна на вугілля стала вище ніж пропозиції, які надавали інші учасники під час проведення торгів.

За твердженням прокурора, вказане призвело до порушення норм Закону України "Про публічні закупівлі" та стало підставою звернення до суду із даним позовом.

Розглядаючи позовні вимоги, господарський суд виходить з наступного.

Частиною 2 ст. 16 Цивільного кодексу України визначено, що одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

За змістом частин ч. 5 ст. 53 ГПК України прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. У разі прийняття господарським судом позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

В обґрунтування позову в інтересах Східного офісу Державної аудиторської служби України та Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради Кіровоградської області, прокурор посилається на порушення оспорюваними додатковими угодами принципів проведення публічних закупівель визначений в Законі України "Про публічні закупівлі" та суспільний інтерес спору, оскільки правовідносини пов'язані з використанням бюджетних коштів. Східний офіс Держаудитслужби виконує функції захисту державних інтересів у вигляді належного дотримання суб'єктами норм чинного законодавства, тому він наділений правом захищати інтереси держави. Управління є головним розпорядником коштів та з його рахунків виділено кошти на оплату за Договором. Окрім того, Відділ забезпечує ефективне і цільове використання бюджетних коштів, здійснює фінансове, матеріально-технічне забезпечення підпорядкованих навчальних закладів.

Згідно ст. 61 Закону України "Про освіту" (в редакції на час виникнення правовідносин) фінансування державних навчальних закладів та установ, організацій, підприємств системи освіти здійснюється за рахунок коштів відповідних бюджетів, коштів галузей народного господарства, державних підприємств і організацій, а також додаткових джерел фінансування. Вказана норма кореспондується із статтею 78 Закону України "Про освіту" в новій редакції від 05.09.2017.

Згідно зі ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг закупівель проводить центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його органи на місцях.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов'язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов'язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб'єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб'єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.

За змістом пунктів 1, 7, 8, 10 ч. 1 ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право: перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей; пред'являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов'язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Як зазначено в Положенні про Державну аудиторську службу України, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель, перевірки державних закупівель. Зокрема, згідно п.4 даного Положення здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про державні закупівлі; усуненням виявлених недоліків і порушень;

Крім того, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 "Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби" затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до п.1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.

Відповідно до наказу Держаудитслужби України № 23 від 02.06.2017 затверджено Положення про Східний офіс Держаудитслужби, згідно якого Східний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Донецькій, Запорізькій, Кіровоградській областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністравтино-територіальних одиниць за їх місцезнаходженням відповідно. Повноваження Східного офісу Держаудитслужби, визначені зазначеним наказом кореспондуються із Положенням про Державну аудиторську службу України.

Таким чином, саме Східний офіс Державної аудиторської служби України є органом уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах на території Кіровоградської області.

Відповідно до положення про Відділ освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради, затвердженого рішенням міської ради від 24 грудня 2015 року № 31, відділ є структурним підрозділом виконавчого комітету Маловисківської міської ради, який створюється Маловисківською міською радою, є підзвітним і підконтрольним Маловисківській міській раді, з питань здійснення Делегованих йому повноважень підзвітний Департаменту освіти і науки, молоді та спорту Кіровоградської обласної державної адміністрації, а також з питань здійснення контролю за діяльністю підпорядкованих навчальних закладів - Державній інспекції навчальних закладів України та з питань щодо розвитку фізичної культури і спорту, молодіжної політики - Державній службі молоді та спорту України. Відділ освіти, молоді та спорту є Головним розпорядником бюджетних коштів за видатками, які визначені рішенням про міський бюджет на фінансування установ і закладів, міських програм і заходів. Фінансову діяльність відділ освіти, молоді та спорту, як головний розпорядник бюджетних коштів, здійснює відповідно до Бюджетного кодексу України. Начальник відділу є розпорядником коштів, які виділяються на утримання відділу освіти, молоді та спорту.

Держава забезпечує бюджетні асигнування на освіту, а також валютні асигнування на основну діяльність. Бюджетні асигнування на освіту та позабюджетні кошти не підлягають вилученню та використовуються виключно за призначенням що закріплено Законом України "Про освіту".

Бюджетна система - це сукупність усіх бюджетів, які формуються і діють на території певної країни згідно з її бюджетним устроєм. Бюджетну систему України складають державний бюджет і місцеві бюджети.

Бюджетним кодексом України визначаються правові засади функціонування бюджетної системи України, її принципи, основи бюджетного процесу і міжбюджетних відносин та відповідальність за порушення бюджетного законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 22 БК України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Згідно з частиною 5 статті 22 БК України головний розпорядник бюджетних коштів отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет) (пункт 3).

Правовідносини, пов'язані з використанням бюджетних коштів, в тому числі і місцевих бюджетів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) угод, на підставі яких ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає.

Частиною 1 статті 62 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено, що держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб. У випадках, коли доходи від закріплених за місцевими бюджетами загальнодержавних податків та зборів перевищують мінімальний розмір місцевого бюджету, держава вилучає із місцевого бюджету до державного бюджету частину надлишку в порядку, встановленому Бюджетним кодексом України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 БК України має бути дотримано принцип ефективності та результативності при складанні та виконанні бюджетів де всі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання послуг, гарантованих державою, місцевим самоврядуванням, при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Оскільки фінансування за оспорюваними додатковими угодами здійснюється за рахунок коштів державного бюджету (субвенції) та місцевого бюджету, то у даному випадку звернення прокурора спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання правомірності використання бюджетних коштів, за рахунок яких здійснюється фінансування закладів освіти територіальної громади, виплати заробітної плати працівникам бюджетних установ. Проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 визначено, що прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні повноваження" визначено як орган державної влади або орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

У справі, що розглядається, Прокурор обґрунтував наявність "інтересів держави" порушенням, на його думку, законності у сфері публічних закупівель в результаті укладення правочину всупереч визначеному законом порядку проведення публічних закупівель. З посиланням на практику ЄСПЧ у справі "Трегубенко проти України" Прокурор зазначив про те, що правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес".

Водночас пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.09.18 у справі № 924/1237/17.

В той же час, у даній справі прокурором не доведено, що і Східний офіс Держаудитслужби, і Відділ освіти, молоді та спорту Виконавчого комітету Маловисківської міської ради одночасно не здійснюють, або неналежним чином здійснюють захист цих інтересів.

При цьому суд враховує, що статтею 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.

Так, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Таким органом у даному випадку є Східний офіс Держаудитслужби.

Відповідно до норм вищезазначеної статті 7-1, моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об'єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю;

дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз'ясненням змісту висновку та його зобов'язань, визначених у висновку.

Протягом п'яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні". Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

У разі виявлення під час моніторингу закупівлі порушень щодо невідповідності опублікованих в електронній системі закупівель умов договору про закупівлю від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару), переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури орган державного фінансового контролю може проводити перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні". Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому дія договору про закупівлю на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Разом з тим, прокурором та позивачем-1 не подано до матеріалів справи документів, які свідчать про дотримання Східним офісом Держаудитслужби порядку проведення моніторингу закупівлі у відповідності до вищенаведених вимог норм Закону України "Про публічні закупівлі".

На переконання суду, прокурор має право звернутися з даним позовом до суду виключно за умови проведення Східним офісом Держаудитслужби моніторингу закупівлі у відповідності до вимог норм Закону України "Про публічні закупівлі" та невжиттям останнім заходів спрямованих на звернення до суду саме у разі виявлення порушень норм Закону України "Про публічні закупівлі" при проведенні таких закупівель позивачем-2.

Проте, як було встановлено в ході розгляду спору, такий моніторинг позивачем-1 не проводився, жодних порушень останнім встановлено не було.

Окрім того, слід зазначити, що згідно з ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Даний спір за своєю суттю не є публічно-правовим, а виник із наслідків укладення правочину, тому його слід розглядати саме в порядку господарського судочинства.

У відповідній справі відсутній публічно-правовий спір між заступником прокурора Кіровоградської області, Східним офісом Державної аудиторської служби України, Відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євроальянс - ЛТД", оскільки відповідні дії прокурора жодним чином не порушують прав та законних інтересів сторін у сфері публічно-правових відносин.

Частиною 1 ст. 175 Господарського кодексу України визначено, що майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов'язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов'язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку. Майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 185 Господарського кодексу України до укладення господарських договорів на біржах, оптових ярмарках, публічних торгах застосовуються загальні правила укладення договорів на основі вільного волевиявлення, з урахуванням нормативно-правових актів, якими регулюється діяльність відповідних бірж, ярмарків та публічних торгів.

Статтею 655 Цивільного кодексу України визначено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з частинами 4, 5 ст. 656 Цивільного кодексу України, до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначено Законом України "Про публічні закупівлі".

Вказаний Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 36 Закону).

В силу вимог частини 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов'язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі (п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону).

У абзаці 2 частини 3 ст. 6 Цивільного кодексу України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов'язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Отже, згідно вимог Закону України "Про публічні закупівлі" зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме за пунктом 2 частини 4 наведеної норми - у випадку коливання цін на ринку товару чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10% та не збільшуючи загальну суму договору.

Згідно пп. 57 п. 4 Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 №459, Мінекономрозвитку відповідно до покладених на нього завдань надає роз'яснення щодо застосування законодавства у сфері державних закупівель.

Так у роз'ясненні Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 27 жовтня 2016 року №3302-06/34307-06 «Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю», зазначено, що згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов'язань сторонами у повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі. При цьому, норма пункту 2 частини 4 статті 36 Закону поширюється на договори про закупівлю, у разі якщо предметом закупівлі є товар. Разом з тим, виходячи зі змісту частини першої статті 653 Цивільного кодексу України, у разі зміни договору зобов'язання сторін змінюються відповідно до змінених умов. Таким чином, в залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов'язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Ураховуючи викладене, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору, сторони договору зобов'язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу. Водночас внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Судом встановлено, що 03.07.17 між позивачем-2 та відповідачем укладено договір про закупівлю товару за державні кошти № 160 на поставку товару ДК 021:2015-091111001 - вугілля кам'яне марки АМ (13-25) в кількості 150т. на суму 735 000 грн. з ціною згідно зі специфікацією 4900 грн./т без ПДВ та марки ГЖПМ (13-25) в кількості 250 т на суму 875000 грн. з ціною згідно зі специфікацією 3 500 грн./т., що відповідає змісту тендерної пропозиції ТОВ "Євроальянс ЛТД" за результатами аукціону.

Станом на момент подання ТОВ "Євроальянс-ЛТД" тендерної пропозиції на участь у зазначених торгах, згідно з експертним висновком В-857 від 19.10.18 Кіровоградської РТПП ціна на вугілля марки АМ (13-25) складала 5 000,00 грн./т., а на вугілля кам'яне марки ГЖП (13-25) - 3500,00 грн./т.

Отже, ціни, запропоновані ТОВ "Євроальянс-ЛТД" на торгах відповідали ринковим цінам на вугілля вказаної марки на момент подання тендерної пропозиції, що підтверджується формою "Тендерна пропозиція" від 06.06.18 № 1, яка подана 16.06.18 на участь у торгах у складі тендерної пропозиції.

На підтвердження обґрунтування підвищення вартості закупівельної ціни кам'яного вугілля та обґрунтування відповідності дій приписам Закону України "Про публічні, закупівлі" з урахуванням роз'яснень Мінекономрозвитку від 27.10.2016 № 3302-06/34307-06. Товариство з обмеженою відповідальністю "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД" здійснило замовлення експертиз від 16.11.2018 про ринкову вартість вугілля марки АМ (13-25) станом на 19.07.2017, 27.07.2017, 02.08.2017 та 23.01.2018. а також вугілля марки ГЖП (13-25) станом на 22.11.2017 та 27.11.2018.

Станом на 11.07.2017 змінилася ринкова вартість (ціна) вугілля марки АМ (13-25), що підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-525 від 11.07.2017, та становила від 6200 до 6450 грн./т. Тобто, ціна на вугілля марки АМ (13-25) зросла майже на 21%.

Також відповідність зміни ринкової вартості (ціна) вугілля марки АМ (13-25) станом на 19.07.2017, підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-936 від 16.11.2018, та становила від 6200 до 6450 грн., що відповідає висновку Кіровоградської РТПП В-525 від 11.07.2017, та становила від 6200 до 6450 грн./т у повній відповідності.

Таким чином, ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД" вважає, що виходячи з норм статті 632 Цивільного кодексу України, пункту 2 частини 4 статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі», положень пункту 11.3. договору № 160 від 03.07.2017. спираючись на висновок Кіровоградської РТПП В-525 від 11.07.2017. товариство повністю довело та у законний спосіб разом із Замовником підписали додаткову угоду № 1 від 19.07.2017 про зміну ціни за одиницю товару на вугілля кам'яне марки АМ (13-25) на 10%.

Оскільки, ціна на вугілля марки АМ (13-25) у липні 2017 року зросла майже на 21% у порівнянні з червнем 2017 року, та згідно з роз'ясненням Мінекономрозвитку від 27.10.2016 № 3302-06/34307-06 про те, що сторони можуть унести зміни декілька разів до договору про закупівлю, в залежності від коливання ціни такого товару на ринку, ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД" на підставі висновку Кіровоградської РТПП В-544 від 24.07.2017 звернувся до Замовника з проханням внести зміни до договору № 160 від 03.07.2017 в частині підвищення ціни за одиницю товару на вугілля кам'яне марки АМ (13-25) в розмірі на 10% у зв'язку з коливанням ціни на ринку, без збільшення суми, визначеної в договорі.

Також відповідність зміни ринкової вартості (ціна) вугілля марки АМ (13-25) станом на 27.07.2017, підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-936/1 від 16.11.2018, та становила від 6200 до 6450 грн., що відповідає висновку Кіровоградської РТПП В-5445 від 24.07.2017, та становила від 6200 до 6450 грн./т у повній відповідності.

Станом на 01.08.2017 змінилася ринкова вартість (ціна) вугілля марки АМ (13-25), що підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-566 від 01.08.2017, та становила від 6600 до 6800 грн./т. Тобто, ціна на вугілля марки АМ (13-25) зросла майже на 6% у порівнянні з попереднім місяцем та на 10% у порівнянні з ціною договору.

Зміна ціни на вугілля, також підтверджується інформацією Головного управління статистики у Кіровоградській області від 18.10.2017 № 03.3.-45/970-18, наданої на запит ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД". Середня ціна у липні 2017 року складала 4193,75 грн./т., а у серпні - 4418,14 грн./т.

У зв'язку з тим, що Головне управління статистики у Кіровоградській області не видає довідок про вартість конкретної марки вугілля, а тільки надає інформацію про середні споживчі ціни на кам'яне вугілля по області, ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД" для підтвердження зміни ціни на кам'яне вугілля марки АМ (13-25) надало замовнику експертний висновок Кіровоградської РТПП В-566 від 01.08.2017.

Також відповідність зміни ринкової вартості (ціна) вугілля марки АМ (13-25) станом на 27.07.2017, підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-936/2 від 16.11.2018, та становила від 6600 до 6800 грн., що відповідає висновку Кіровоградської РТПП В-566 від 01.08.2017, та становила від 6600 до 6800 грн./т у повній відповідності.

Станом на 06.11.2017 змінилася ринкова вартість (ціна) вугілля марки ГЖП (13-25), що підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-921 від 06.11.2017, та становила від 3800 до 4400 грн./т. Тобто, ціна на вугілля марки ГЖП (13-25) у листопаді 2017 зросла в середньому майже на 8-20% у порівнянні з червнем 2017 року.

Зміна ціни на вугілля, також підтверджується інформацією Головного управління статистики у Кіровоградській області від 18.10.2017 № 03.3.-45/970-18, наданої на запит ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД". Середня ціна у червні 2017 року складала 3794,73 грн./т., у липні 2017 року - 4193,75 грн./т., у серпні - 4418,14 грн./т., у листопаді - 4688,04 грн./т.

У зв'язку з тим, що Головне управління статистики у Кіровоградській області не видає довідок про вартість конкретної марки вугілля, а тільки надає інформацію про середні споживчі ціни на кам'яне вугілля по області, ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД" для підтвердження зміни ціни на кам'яне вугілля марки ГЖП (13-25) надало замовнику експертний висновок Кіровоградської РТПП В-921 від 06.11.2017.

Також відповідність зміни ринкової вартості (ціна) вугілля марки ГЖП (13-25) станом на 22.11.2017, підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-936/3 від 16.11.2018, та становила від 3800 до 4400 грн., що відповідає висновку Кіровоградської РТПП В-921 від 06.11.2017, та становила від 3800 до 4400 грн./т у повній відповідності.

Оскільки, ціна на вугілля марки ГЖП (13-25) станом на листопад 2017 року зросла майже на 8-20% у порівнянні з червнем 2017 року, та згідно з роз'ясненням Мінекономрозвитку від 27.10.2016 № 3302-06/34307-06 про те, що сторони можуть унести зміни декілька разів до договору про закупівлю, в залежності від коливання ціни такого товару на ринку, ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД" на підставі висновку Кіровоградської РТПП В-961 від 16.11.2017 звернулося до Замовника з проханням внести зміни до договору № 160 від 03.07.2017 в частині підвищення ціни за одиницю товару на вугілля кам'яне марки ГЖП (13-25) в розмірі на 10% у зв'язку з коливанням ціни на ринку, без збільшення суми, визначеної в договорі.

Також відповідність зміни ринкової вартості (ціна) вугілля марки ГЖП (13-25) станом на 27.11.2017, підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-936/4 від 16.11.2018, та становила від 3800 до 4400 грн., що відповідає висновку Кіровоградської РТПП В-961 від 16.11.2017, та становила від 3800 до 4400 грн./т у повній відповідності.

Станом на 22.01.2018 змінилася ринкова вартість (ціна) вугілля марки АМ (13-25), що підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-82 від 22.01.2018, та становила 7500 грн./т. Тобто, ціна на вугілля марки АМ (13-25) зросла на 12% у порівнянні з серпнем 2017 року та на 13% у порівнянні з ціною договору.

У зв'язку з тим, що Головне управління статистики у Кіровоградській області не видає довідок про вартість конкретної марки вугілля, а тільки надає інформацію про середні споживчі ціни на кам'яне вугілля по області, ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД" для підтвердження зміни ціни на кам'яне вугілля марки АМ (13-25) надало замовнику експертний висновок Кіровоградської РТПП В-82 від 22.01.2010.

Також відповідність зміни ринкової вартості (ціна) вугілля марки АМ (13-25) станом на 23.01.2018, підтверджується висновком Кіровоградської РТПП В-936/5 від 16.11.2018, та становила 7500грн., що відповідає висновку Кіровоградської РТПП В-82 від 22.01.2018, та становила 7500 грн./т у повній відповідності.

Таким чином. ТОВ "ЄВРОАЛЬЯНС ЛТД" вважає, що виходячи з норм статті 632 Цивільного кодексу України, пункту 2 частини 4 статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі», положень пункту 11.3. договору № 160 від 03.07.2017, спираючись на висновок Кіровоградської РТПП В-82 від 22.01.2018, товариство повністю довело та у законний спосіб разом із Замовником підписали додаткову угоду № 8 від 23.01.2018 про зміну ціни за одиницю товару на вугілля кам'яне марки АМ СІ3-25) на 10%.

Господарський суд не приймає доводи прокурора щодо неналежності наданих відповідачем до матеріалів справи інформацій Головного управління статистики у Кіровоградській області про середні споживчі ціни на кам'яне вугілля по області, з огляду на таке.

Відповідно до Положення про Державну службу статистики України (далі - Держстат України), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2014 №481, Держстат України є спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі статистики, одним з основних завдань якого є реалізація державної політики у сфері статистики. Держстат України відповідно до покладених на нього завдань, зокрема організовує і проводить статистичні спостереження за соціально-економічними та демографічними явищами і процесами, екологічною ситуацією в Україні та її регіонах шляхом збирання форм державної статистичної звітності та проведення спеціально організованих статистичних спостережень. Утім перелік органів, установ, організацій, які уповноважені надати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку, не є вичерпним.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» торгово-промислові палати створюються з метою сприяння розвиткові народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торговельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності, всебічному розвиткові усіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торговельних зв'язків між українськими підприємцями та підприємцями зарубіжних країн.

Враховуючи викладене, суд приймає як належні та допустимі доказ в розумінні ст. ст. 76, 77 ГПК України інформацію, надану Головним управлінням статистики у Кіровоградській області та висновки Кіровоградської РТПП, якими підтверджується коливання рівня ринкових цін по Україні на кам'яне вугілля обох видів.

Отже, враховуючи, що після укладення сторонами Договору від 03.07.17 відбулося коливання цін у бік збільшення на кам'яне вугілля обох видів, то зміна ціни відбулася у межах 10%, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» та договором про закупівлю товару за державні кошти № 160 від 03.07.17; внесення змін до договору не призвело до збільшення ціни договору, тобто Відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради, як розпорядником бюджетних коштів не перевищено суми коштів на закупівлю товарів та не порушено інтересів держави, а укладаючи додаткові угоди до договору сторони керувалися виключно об'єктивними обставинами, що впливають на зміну ціни за одиницю товару, та вимогами Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, спеціальним законом, що регулює даний вид відносин - Законом України «Про публічні закупівлі», а також положеннями договору.

Відповідно до ст. 638 Цивільного кодексу України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Матеріалами справи підтверджено, що при укладенні договору про закупівлю товару за державні кошти № 160 від 03.07.18 позивачем-2 та відповідачем досягнуто згоди з усіх його істотних умов, включаючи предмет та ціну. Крім того, пунктами 11.2 та 11.3 Договору передбачено порядок зміни умов договору відповідно до ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» шляхом підписання додаткових угод.

Згідно ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлено ст. 203 ЦК України, згідно з ч. ч. 1-6 якої: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

У відповідності до ч. ч. 2, 3 ст. 215 ЦК України, недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Стаття 37 Закону України «Про публічні закупівлі» визначає, що Договір про закупівлю є нікчемним у разі: його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону; його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; його укладення з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 32 та абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв'язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Сторонами досягнуто згоди щодо усіх істотних умов договору про закупівлю товару за державні кошти № 160 від 03.07.18 під час його укладення та внесення змін до нього. Договір та додаткові угоди до нього укладено без порушення вимог, визначених ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому відсутні підстави для визнання додаткових угод недійсними.

Суд вважає необґрунтованими твердження прокурора, що що дії сторін договору по підвищенню ціни за товар шляхом укладення ряду додаткових угод суперечать меті Закону України "Про публічні закупівлі", нівелюють інститут публічних закупівель, як засіб забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, оскільки якщо застосувати тлумачення сторонами п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" при укладенні додаткових угод, то ціну за товар можна збільшувати необмежену кількість разів з огляду на таке.

Можливість коригування цін врегульована ст. 36 Законом України «Про публічні закупівлі». Вказаною статтею дійсно не обмежено кількість разів збільшення ціни, в той же час кожне таке збільшення має бути належним чином обґрунтованим та підтвердженим відповідними доказами. У даному випадку укладення оскаржуваних додаткових угод є обґрунтованим та підтвердженим належними доказами.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що ч. 2 ст. 652 ЦК України регламентує порядок зміни істотних умов договору в разі недосягнення сторонами згоди щодо їх зміни. У даній справі сторони дійшли згоди щодо зміни істотних умов договору і, як наслідок, уклали додаткові угоди до договору.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні позовних вимог Керівника Знам'янської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби України та Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради про визнання недійсними додаткових угод слід відмовити.

Відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за подання позову покладається на заявника.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 129, 233, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

Керуючись ст. ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Кіровоградської області.

Копії рішення Примірники ухвали надіслати Прокуратурі Кіровоградської області (25006, м. Кропивницький, вул. В. Пермська, 4), Знам'янській місцевій прокуратурі (27400, м. Знам'янка, вул. Братів Лисенків, 5), Східному офісу Державної аудиторської служби України (49600, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, 22, корп. 2), Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Маловисківської міської ради (26200, Кіровоградська область, м. Мала Виска, вул. Центральна, 107), Товариству з обмеженою відповідальністю "Євроальянс ЛТД" (27406, Кіровоградська область, м. Знамянка, вул. Привокзальна, 12, кв. 9).

Повне рішення складено 24.01.2019.

Суддя Т. В. Макаренко

Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості надавати інформацію про веб-адресу судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, одночасно з врученням (надсиланням/видачі) копії повного або скороченого такого рішення до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.