ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" січня 2019 р. Справа№ 910/2448/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Жук Г.А.

суддів: Дикунської С.Я.

Мальченко А.О.

при секретарі судового засідання Костяк В.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу б/н від 20.11.2018 (вх. №09.1-04.1/3327/18 від 29.11.2018) Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду

у справі №910/2448/18 (суддя Сівакова В.В.)

за позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - 1. Київська міська рада

2. Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про стягнення 92 615 959,11 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест"

до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)

про визнання додаткової угоди укладеною

за участю представників учасників справи:

від прокуратури - Чумаченко А.А. посвідчення №035414 від 01.09.15

від позивача - Крук Р.Р. довіреність № 050/14-9012 від 28.12.18

від відповідача - не з'явились

від третьої особи-1 - Крук Р.Р. довіреність № 225-КМГ-4109 від 13.11.18

від третьої особи-2 - Крук Р.Р. довіреність № 001-4079 від 12.12.18

ВСТАНОВИВ:

01.03.2018 Заступник прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" про стягнення 92 615 959,11 грн, з яких: 78 457 841,61 грн боргу зі сплати пайової участі з урахуванням індексу інфляції та 14 158 117,50 грн пені.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.05.2018 залучено до участі у справі третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Київську міську раду та Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

16.11.2018 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" надійшла зустрічна позовна заява до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання укладеною додаткову угоду до договору пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва №564 від 18.09.2008 щодо встановлення терміну сплати пайової участі в редакції, наведеній в позовній заяві.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 зустрічну позовну заяву і додані до неї документи повернуто без розгляду.

Не погодившись з даною ухвалою суду, відповідач (за первісним позовом) - Товариство з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест", 20.11.2018 подав апеляційну скаргу б/н від 20.11.2018 (вх. №09.1-04.1/3327/18 від 29.11.2018), просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 у справі №910/2448/18 скасувати та направити справу до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала прийнята місцевим господарським судом з порушенням норм процесуального права. Так, апелянт стверджує, що судом першої інстанції необґрунтовано було залишено без задоволення клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову. За твердженнями апелянта, товариство не могло подати зустрічний позов разом із відзивом на позовну заяву, оскільки розраховувало, що Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради укладе з ним додаткову угоду. Проте, позивач ухиляється від укладення додаткової угоди, що і було підставою для звернення з даним зустрічним позовом.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.11.2018 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Жук Г.А., суддів Мальченко А.О., Дикунська С.Я.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.01.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду, розгляд справи призначено на 23.01.2019, прокурору, позивачу та третім особам встановлено процесуальний строк на подання відзиву на апеляційну скаргу, а також усім учасникам провадження надано строк для подання заяв, клопотань, пояснень протягом п'яти днів з дня вручення ухвали про відкриття апеляційного провадження, але не пізніше 18.01.2019.

21.01.2019 від Прокуратури міста Києва засобами поштового зв'язку (надіслано прокуратурою 18.01.2019) надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому прокуратура просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. В обґрунтування відзиву на апеляційну скаргу прокуратура вказує на те, що викладені апелянтом доводи щодо причин пропуску строку на подання зустрічного позову не можуть бути визнані поважними, оскільки у травні 2018 Товариством з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" був поданий до Господарського суду міста Києва позов про визнання укладеною додаткової угоди до договору пайової участі, за яким ухвалою від 23.05.2018 було відкрито позовне провадження. Проте, за клопотанням апелянта, ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.07.2018 у справі № 910/6210/18 позовну заяву залишено без розгляду.

Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради подано відзив на апеляційну скаргу (надіслано на адресу суду 17.01.2019; вх. № 09.1-13/1298/19 від 21.01.2019), в якому позивач просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. Позивач зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" мало змогу скористатися своїм правом подати зустрічну позовну заяву у строк до 15.05.2018 у даній справі.

Треті особи не скористалися своїм правом, передбаченим ч.1 ст. 263 ГПК України, та не подали суду письмового відзиву на апеляційну скаргу, що у відповідності до ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваної ухвали суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Представник відповідача за первісним позовом в судове засідання 23.01.2019 не з'явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про що свідчить наявне в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення, зі змісту якого вбачається отримання стороною поштової кореспонденції 10.01.2019.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов'язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Згідно з п. 3 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення, зокрема, є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Згідно з ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції з метою дотримання процесуальних строків розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, враховуючи те, що явка представників учасників справи судом обов'язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов'язком сторони, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника відповідача за первісним позовом, який належним чином повідомлений про судовий розгляд справи апеляційним господарським судом.

Прокурор, представники позивача, третіх осіб за первісним позовом в судовому засіданні 23.01.2019 заперечили проти доводів апелянта та просили ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, заслухавши пояснення прокурора та присутніх представників учасників справи, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги в межах викладених скаржником доводів та вимог, виходячи з наступного.

Матеріалами справи підтверджується, що у березні 2018 Прокуратурою міста Києва подано до Господарського суду міста Києва позов в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" про стягнення 92 615 959,11 грн.

Підстава позову обґрунтована неналежним виконанням Товариством з обмеженою відповідальністю «Мрія-Інвест» зобов'язань згідно договору пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва № 564 від 18.09.2008.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.03.2018 відкрито провадження у справі № 910/2448/18 та прийнято позовну заяву до розгляду; розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 03.04.2018; зобов'язано відповідача подати суду письмовий відзив на позовну заяву в строк протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали.

Дану ухвалу суду отримано Товариством з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" 20.03.2018, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення № 390.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 03.04.2018 та від 08.05.2018 відповідачеві двічі було продовжено процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву. Строк продовжено до 15.05.2018.

16 листопада 2018 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" подано зустрічну позовну заяву у даній справі з клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Повертаючи без розгляду зустрічну позовну заяву, місцевий господарський суд з посиланням на приписи ст. ст. 113, 118, 119, 165, 180 ГПК України, виходив з того, що наведені в клопотання підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви є непоґрунтованими.

Колегія суддів, за результати оцінки представлених учасниками справи доказів, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та з врахуванням того, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, встановила відсутність правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч. 8 ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (ст. 113 ГПК України).

Відповідно до ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За змістом ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Виходячи із правового аналізу вищенаведених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що визначений місцевим господарським судом строк для подання відповідачем відзиву на позовну заяву, передбачає право відповідача включно до відповідної дати пред'явити зустрічний позов. І такий строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи з обґрунтуванням поважності причини пропуску такого строку.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення учасника процесу та пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення заявником по справі процесуальних дій. Тобто, можливість відновлення процесуального строку пов'язується з обов'язковою наявністю поважної причини (чи причин) пропуску відповідного строку. Заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку, в разі необхідності - з поданням відповідних доказів.

Таким чином, подання особою клопотання про поновлення процесуального строку не кореспондується з автоматичним поновленням судом такого строку, оскільки клопотання про поновлення процесуального строку, у даному випадку, для подання зустрічного позову у справі, повинно містити обґрунтування причин його пропуску, поважність яких визначається судом.

Так, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення із зустрічним позовом, Товариство з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" посилався на те, що останнє не могло подати зустрічний позов разом з відзивом на позовну заяву оскільки розраховувало, що Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради укладе з товариством додаткову угоду.

Проте, колегія суддів вважає, що наведені обставини не можуть бути визнані судом поважними, оскільки не є об'єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов'язаними з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальної дії по пред'явленню зустрічного позову у встановлений законом строк. При цьому, очікування сторони на укладення додаткової угоди не виключало можливості звернення з відповідним позовом про визнання додаткової угоди укладеною.

Разом з цим, як встановлено судом апеляційної інстанції, у травні 2018 Товариством з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" до Господарського суду міста Києва було подано позов до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради про визнання укладеною додаткової угоди до договору пайової участі. Вказана позовна заява ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.07.2018 у справі № 910/6210/18 залишена без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України, що не позбавляє товариство права повторно звернутися до суду (ч. 4 ст. 226 ГПК України).

У відповідності до п. 10, п. 11 ч. 3 ст. 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частино 2 статті 42 ГПК України визначено, що учасники справи зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ за своєю природою потребує регулювання з боку держави, яке може змінюватися у часі та просторі відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб. Встановлені обмеження не повинні обмежувати доступ, наданий особам, у такий спосіб або такою мірою, що підриватимуть саму суть цього права. Крім того, обмеження буде несумісним із пунктом 1 статті 6, якщо воно не переслідує законну мету, та у разі відсутності розумного пропорційного співвідношення між застосованими засобами та метою, якої прагнуть досягти (див. рішення у справі «Станев проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria) [ВП], заява № 36760/06, п. 230, ECHR 2012). Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

Виходячи із обставин даної справи, суд зауважує, що обмеження, пов'язані із встановленням строків подачі зустрічного позову та можливістю продовжити цей строк до початку розгляду справи по суті, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання розумних строків розгляду справи, що є легітимною метою. За своїм змістом такі обмеження не шкодять самій суті права доступу до суду, оскільки сторона у справі, у такому випадку, не позбавлена можливості звернутися з цим позовом у загальному порядку.

Беручи до уваги зазначене вище, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що, повертаючи зустрічну позовну заяву без розгляду, подану після закінчення встановленого строку, суд першої інстанції дійшов цілком правомірного висновку про недоведеність Товариством з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" поважності причини пропуску строку на звернення з відповідною зустрічною позовною заявою.

Таким чином, доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм процесуального права під час прийняття оскаржуваної ухвали не знайшли свого підтвердження за результатами перегляду справи апеляційним господарським судом.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, ухвала Господарського суду міста Києва від 19.11.2018, відповідає загальним вимогам, встановленим статтями 180, 234 ГПК України, а тому правових підстав для її скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається. Апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду підлягає залишенню без задоволення.

Судові витрати, в порядку ст. 129 ГПК України, покладаються на апелянта (відповідача за зустрічним позовом).

Керуючись ст. ст. 129, 253-255, 269, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія-Інвест" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 у справі №910/2448/18 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 у справі №910/2448/18 залишити без змін.

3. Справу №910/2448/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Сторони мають право оскаржити постанову в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Головуючий суддя Г.А. Жук

Судді С.Я. Дикунська

А.О. Мальченко

Повний текст постанови складено 28.01.2019