ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"24" січня 2019 р. м. Київ Справа№ 911/1348/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тищенко А.І.

при секретарі судового засідання Подоляк Р.Ю.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 24.01.2019

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГК "Газовий Альянс" на рішення Господарського суду Київської області від 24.01.2018 (повний текст рішення підписано 05.02.2018)

у справі № 911/1348/16 (головуючий суддя Христенко О.О., судді Подоляк Ю.В., Антонова В.М.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГК "Газовий Альянс"

про стягнення 1 045 264 143,54 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 24.01.2018 у справі №911/1348/16 позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 25.04.2018 Товариство з обмеженою відповідальністю "ГК "Газовий Альянс" звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 24.01.2018 у справі №911/1348/16 та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 25.07.2018 року для розгляду справи визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Коротун О.М., судді Гаврилюк О.М., Сулім В.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 27.06.2018 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ГК "Газовий Альянс" на рішення Господарського суду міста Києва від 24.01.2018 у справі № 911/1348/16.

20.04.2018 від Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції склад колегії суддів змінювався, розгляд справи відкладався.

25.06.2018 на виконання Указу Президента України №454/2017 від 29.12.2017 "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах", яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Частиною 5 ст. 31 ГПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті "Голос України" №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене, Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Відповідно до акту прийняття-передачі судової справи від 02.10.2018 справу №911/1348/16 передано до Північного апеляційного господарського суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 апеляційну скаргу відповідача передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2018 у справі №911/1348/16 колегією суддів у визначеному складі прийнято апеляційну скаргу до провадження, розгляд справи призначено на 24.01.2019.

05.12.2018 від представника позивача надійшла заява про відвід суддів Скрипки І.М. та Михальської Ю.Б.

На думку позивача, існує ряд обставин, які на переконання останнього ставлять під сумнів неупередженість суддів Скрипки І.М. та Михальської Ю.Б. щодо подальшого розгляду даної справи.

Вказує, що предметом цієї справи №911/1348/16 є стягнення з Боржника заборгованості, яка виникла на підставі кредитного договору про відкриття кредитної лінії № 20-3782/2-1 від 05.11.2012, укладеного між Банком та Боржником ("Кредитний договір").

Забезпечення зобов'язань Боржника за Кредитним договором в т.ч. здійснюється Компанією "Остексперт Лімітед" ("Майновий поручитель") відповідно до умов договору застави акцій №20-3782/3-1 від 05.11.2012, укладеного між Остексперт Лімітед та Банком ("Договір застави акцій"). Фактично, грошові кошти видавались Боржнику під конкретне забезпечення (п. 4.2.10 Кредитного договору в редакції додаткової угоди від 03.10.2013) - акції ПрАТ "Пласт", що належать Майновому поручителеві.

Натомість, колегія суддів Київського апеляційного господарського суду ("КАГС") Скрипка І.М., Михальська Ю.Б., Гончаров С.А. розглядали апеляційну скаргу Майнового поручителя на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2018 у справі за позовом Майнового поручителя до Банку, треті особи: Боржник,Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Явдюк Наталія Анатоліївна про визнання недійсним Договору застави акцій.

За результатом розгляду апеляційної скарги Постановою Київського апеляційного господарського суду від 16.07.2018 у справі №910/18812/17 прийнято нове рішення, яким визнано недійсним Договір застави акцій, що в свою чергу поставило під сумнів можливість отримання судового захисту Банком у справі №910/21156/16 (в якій за позовом Банку до Майнового поручителя, за участі третьої особи Боржника, здійснюється звернення стягнення на предмет застави відповідно до Договору застави акцій).

В подальшому, постановою Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №910/18812/17 касаційну скаргу Банку задоволено, постанову Київського апеляційного господарського суду від 16.07.2018 у справі № 910/18812/17 скасовано та залишено в силі рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2018.

Перевіряючи правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, суд касаційної інстанції в постанові від 11.09.2018 неодноразово звертав увагу на те, що судом апеляційної інстанції у складі суддів Скрипки І.М. та Михальської Ю.Б. не враховано встановлених ними ж обставин справи, здійснено необґрунтовані висновки, що в результаті призвело до того, що судом апеляційної інстанції було безпідставно скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Окрім цього, під час розгляду справи №910/18812/17 Київським апеляційним господарським судом представником Банку неодноразово, вбачаючи упередженість колегії суддів Скрипка І.М., Михальська Ю.Б., Гончаров С.А., заявлялись відводи усьому складу суду. Тим не менше, справу було розглянуто первісним складом суду, а в результаті, як зазначено вище, прийнято рішення, що в подальшому скасоване Верховним Судом.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції 24.01.2019 підтримав заяву про відвід суддів Скрипки І.М. та Михальської Ю.Б. з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання апеляційної інстанції 24.01.2019 не з'явився про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, причини його неявки суду невідомі.

Статтею 39 ГПК України встановлено, що:

- питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі;

- питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість;

- якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід суддів Скрипки І.М. та Михальської Ю.Б. у справі №911/1348/16, дійшла висновку про її необґрунтованість з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні по справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 35 ГПК України).

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 сказано: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з частиною 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як уже зазначалося, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 35 ГПК України).

Враховуючи те, що колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого суддям Скрипці І.М. та Михальській Ю.Б. відводу, справа підлягає передачі для визначення автоматизованою системою відповідно до ст. 32 ГПК України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений представником позивача.

Керуючись статтями 32, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника позивача адвоката Дацьків А.І. про відвів суддів Скрипки І.М. та Михальської Ю.Б. у справі №911/1348/16 відмовити.

2. Передати справу №911/1348/16 для визначення автоматизованою системою у відповідності до ст. 32 ГПК України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений представником позивача.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Ю.Б.Михальська

А.І. Тищенко