УХВАЛА

м. Київ

28.01.2019Справа № 910/699/19

Суддя Бондаренко Г.П., розглянувши

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтехстандарт"

До Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловий комплекс Воздвиженка"

Про зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕХСТАНДАРТ» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС ВОЗДВИЖЕНКА» (далі - відповідач) про зобов'язання вчинити дії.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач просить:

- витребувати з чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС ВОЗДВИЖЕНКА» рухоме майно;

- зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС ВОЗДВИЖЕНКА» передати Товариству з обмеженою відповідальністю «ІНТЕХСТАНДАРТ» рухоме майно, що залишилося за адресою: м. Київ, пров. Балтійський, 20. Також позивач просить стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на думку позивача відповідач протиправно, без достатніх правових підстав утримує майно, яке використовується позивачем на підставі договору оренди № НД/А005-72 від 10.09.2013, та яке було передано в суборенду позивачем Товариству з обмеженою відповідальністю "Нові Авто" за договором суборенди від 29.12.2017 року за № СУ/НА-02.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачем не надано належного нормативно-правового обґрунтування необхідності та підстав залучення до участі у справі третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «НД-Україна», а також не зазначено статусу такої третьої особи (на чиїй стороні позивач просить залучити дану особу).

Положеннями п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України унормовано, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Зазначення позивачем по тексту позовної заяви складу учасників судового процесу, не звільняє його від обов'язку обґрунтувати необхідність залучення такого учасника, його статус та підстави такого залучення. Позивачем взагалі не визначено статусу третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "НД-Україна", на стороні якої із сторін підлягає залученню дана третя особа до участі у справі.

Позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позовна заява не оплачена судовим збором у належному порядку та розмірі.

Статтею 164 ГПК України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема в пункті 2 частині 1 цієї статті вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить 1921 грн.

Ухвалою суду від 28.12.2018 року у справі № 910/17180/18 позивачу - ТОВ "Інтехстндарт" позовну заяву аналогічного за прохальною частиною змісту вже було залишено без руху з підстав, визначених ухвалою, зокрема необхідності подання обґрунтування вартості майна, яке позивач просить витребувати з чужого незаконного володіння та ухвалою суду від 14.01.2019 року у вищевказаній справі позовну заяву повернуто без розгляду з підстав не усунення недоліків позовної заяви щодо обґрунтування визначення вартості рухомого майна, яке позивач просить витребувати з чужого незаконного володіння, і відповідно визначення розміру сплаченого судового збору.

Суд повторно звертає увагу позивача, що вимога про витребування з чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловий комплекс Воздвиженка" рухомого майна наведеного у п. 2 прохальної частини позовної заяви, що на праві володіння належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Інтехстандарт" є вимогою майнового характеру, а тому розмір судового збору повинен визначатися з урахуванням вартості спірного майна, яка має бути обґрунтована саме позивачем.

Як роз'яснено в п.п. 2.2.1 п. 2.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов'язаннях (у тому числі в зв'язку з вимогами, заснованими на приписах частини п'ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом пункту 3 частини 3 статті 162 і статті 163 ГПК такий обов'язок покладається на позивача. На виняток з цього правила лише у випадках неправильного зазначення ціни позову вона визначається суддею; з цією метою суд вправі витребувати додаткові документи і матеріали як в учасників даного судового процесу, так і в інших підприємств та організацій, а в разі необхідності призначити відповідну судову експертизу (проведення експертної оцінки майна), у випадку ж відмови позивача від здійснення оплати такої експертизи - залишити позов без розгляду.

Таким чином, вимога Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтехстандарт" про витребування з чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловий комплекс Воздвиженка" рухомого майна наведеного у п. 2 прохальної частини позовної заяви, що на праві володіння належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Інтехстандарт" є вимогою майнового характеру, а тому розмір судового збору повинен визначатися з урахуванням вартості спірного майна.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Інтехстандарт" визначено суму судового збору виходячи з балансової вартості спірного майна наведеної у самому тексті позовної заяві, відповідно до Інвентаризаційного опису майна (доданий до позовної заяви), разом з тим, як вбачається з додатків до позовної заяви майно використовується позивачем на підставі договору оренди № НД/А005-72 від 10.09.2013 укладеного з Товариством з обмеженою відповідальністю "НД-Україна", до якого між сторонами складено та підписано видаткові накладні з яких вбачається вартість оспорюваного майна.

Таким чином, суд зазначає, що вартість майна зазначена у видаткових накладних є більшою, ніж наведена позивачем у позовній заяві балансова вартість спірного майна, з якої позивачем вираховувався судовий збір.

Таким чином, Товариству з обмеженою відповідальністю "Інтехстандарт" необхідно надати суду письмові обґрунтовані пояснення з посиланням на відповідні докази в частині вирахування суми судового збору, що підлягає сплаті за подання даної позовної заяви на підставі балансової вартості спірного майна наведеної позивачем у позовній заяві, а не відповідно до вартості майна визначеної у видаткових накладних (первинні документи), які додано до позовної заяви.

Суд зазначає, що одночасно з позовною заявою позивачем подано до суду в підтвердження сплати судового збору два платіжних доручення про сплату судового збору - № 4026 від 18.01.2019 у розмірі 1 921, 00 грн (за вимогу немайнового характеру) та мкдоатц збір у розмірі 32 731, 14 (за вимогу майнового характеру) грн, що разом складає 34 652, 14 грн.

Проте, позивач не навів обґрунтування вартості спірного рухомого майна (тобто позивачем не усунуто недоліки, на які вказувалось в ухвалах суду від 28.12.2018 та 14.01.2019 у справі № 910/17180/18), а також не надав обґрунтування, що друга вимога про зобов'язання відповідача повернути вказане рухоме майно є вимогою немайнового характеру.

Отже, при зверненні до суду з даним позовом, позивачем необхідно було сплатити судовий збір з урахуванням вартості спірного майна, вартість якого обґрунтована позивачем у позовній заяві та підтверджена відповідними доказами щодо кожної вимоги майнового характеру.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕХСТАНДАРТ» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- письмові обґрунтовані пояснення з посиланням на відповідні докази в частині підстави вирахування суми судового збору, що підлягає сплаті за подання даної позовної заяви, виходячи з балансової вартості спірного майна, а не відповідно до вартості майна, визначеної у видаткових накладних (первинні документи), які додано до позовної заяви, а також пояснення щодо оплати другої вимоги як вимоги немайнового характеру.

- подання до суду письмової заяви з нормативно-правовим обґрунтуванням необхідності та підстав залучення до участі у справі третьої особи з визначенням статусу (на стороні якої зі сторін) позивач просить залучити дану третю особу до участі у справі;

- подання заяви з поясненнями щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 28.01.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко