ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2019 Справа №914/1767/18

м. Львів

За позовом: Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», м. Львів

до відповідача: Приватного підприємства «Даркент», м. Львів

про стягнення 55 778, 74 грн. недоврахованої електричної енергії за порушення ОСОБА_1 користування електричною енергією

Суддя Н.Мороз

При секретарі Ю.Забора

Представники:

Від позивача: ОСОБА_2

Від відповідача: ОСОБА_3

Суть спору:

Позовну заяву подано Приватним акціонерним товариством «Львівобленерго» до Приватного підприємства «Даркент» про стягнення 55 778, 74 грн. недоврахованої електричної енергії за порушення ОСОБА_1 користування електричною енергією.

Ухвалою суду від 01.10.2018р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 23.10.2018р.

23.10.2018р. в судовому засіданні оголошувалась перерва до 20.11.2018р., про що представники сторін ознайомлені під розписку.

Ухвалою від 20.11.2018р. продовжено підготовче провадження та відкладено підготовче засідання на 11.12.2018р.

Ухвалою суду від 11.12.2018р. відкладено підготовче засідання на 03.01.2019р. та відмовлено в задоволенні клопотань ПП «Даркент» та ТзОВ «Олвіта Плюс» про залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ТзОВ «Олвіта Плюс».

Ухвалою від 03.01.2019р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 22.01.2019р.

В судове засідання 22.01.2019р. представник позивача зявився. Через службу діловодства господарського суду подав клопотання про долучення до матеріалів справи копій актів розходу електричної енергії та рахунків до них за період жовтень 2017р. березень 2018р., а також надав оригінали таких документів для огляду в судовому засіданні. Крім того, дав пояснення по суті спору. Зазначив, що за результатами проведення перевірки представниками ПАТ «Львівобленерго» за участі представника ПП «Даркент», складено акт про порушення ПКЕЕ № 029782 згідно з яким встановлено порушення ОСОБА_1 користування електричною енергією та протокол №029782-а, яким вирішено провести нарахування по акту у розмірі 55 778, 74 грн. Копія протоколу та рахунок до нього скеровані відповідачу листом від 03.04.2018р. Позов просить задоволити.

Представник відповідача в судове засідання зявився. Заявив клопотання про долучення до матеріалів справи лише актів за березень 2018р., які стосуються предмету спору. Посилається на те, що на момент складення акту про порушення, приміщення перебувало в оренді ТзОВ Олвіта Плюс відтак, відповідальність має бути покладено на орендаря. 22.03.2018р. на об'єкті магазину ТзОВ Олвіта Плюс відбулась пожежа, про яку ПП «Даркент» не був повідомлений. Жодних повідомлень про засідання комісії позивача до відповідача не надходило, копію протоколу засідання комісії ЛМЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕ №029782-а від 30.03.2018р. щодо розгляду акту про порушення №029782 від 22.03.2018р., який було складено по об'єкту ПП Даркнет відповідач не отримував.

Розглянувши матеріали справи та подані докази в їх сукупності,заслухавши пояснення повноважних представників, створивши у відповідності до ст. 13 ГПК України сторонам необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, суд встановив наступне.

Згідно ст. 509 ЦК України, зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона зобовязана вчинити на користь другої сторони певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. Однією з підстав виникнення зобовязань, згідно ст.11 ЦК України, зокрема є договори та інші правочини.

27.02.2009р. між ВАТ Львівобленерго (перейменоване у ПАТ «Львівобленерго») (позивач, за договором постачальник) та ПП Даркнет (відповідач, за договором споживач) укладено Договір про постачання електричної енергії №60954.

Відповідно до умов зазначеного договору, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю зазначеною в додатку №9 Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Під час виконання вищевказаного договору, а також вирішення усіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобовязуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (п.2.1).

Пунктом 2.1. договору встановлено, під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобовязуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ).

Згідно п.4.2.3 договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 2.1. Методики визначено, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ , або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо);

4) пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника;

6) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку;

7) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку;

8) підключення на окремих площадках вимірювання електроустановок або струмоприймачів, не передбачених проектом, розрахунки за електричну енергію спожиту якими мають здійснюватися за іншою тарифною групою, ніж установлено для цієї площадки вимірювання.

У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Індикатори мають бути сертифіковані (атестовані у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором) в установленому порядку та мають фіксувати вплив на прилад обліку електричної енергії полів, силові характеристики яких перевищують такі порогові значення:

для постійних магнітних полів - 100 мТл;

для змінних магнітних полів - 30 мТл;

для електричних полів - 5 кВ.

Факт установлення індикаторів має бути зазначений в акті про пломбування або в іншому документі, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на приладах обліку та передачу цих приладів обліку, пломб та індикаторів на збереження, який складається в двох примірниках представниками енергопостачальника в присутності споживача (власника об'єкта або наймача) або уповноваженої ним особи та підписується ними.

Між сторонами також укладено додаток № 9 «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії» з вказанням у пункті 5 точки обліку, а також додаток №6 «Однолінійна електрична схема» та додаток №11 «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін», якими визначено відповідальність споживача (відповідача) за електрообладнання та електромережу.

20.05.2016р. представниками ПАТ «Львівобленерго» складено акти про пломбування та встановлення індикаторів №535418 та №535417 на обєкті ПП»Даркент» за адресою м. Львів, вул. Костелівка, 2.

Відповідно до п. 3.3. ПКЕЕ - відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до п. 4.4. договору, у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Відповідно до п.6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Згідно п.6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ОСОБА_1 або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

22.03.2018р. представниками ПАТ «Львівобленерго» проведено перевірку засобів обліку електричної енергії ПП «Даркент», що знаходяться за адресою - м.Львів, вул. Костелівка, 2.

За результатами проведення перевірки представниками ПАТ «Львівобленерго» за участі представника відповідача ОСОБА_4, складено акт про порушення ПКЕЕ № 029782, яким встановлено порушення ОСОБА_1 користування електричною енергією, а саме - відсутність пломб з відтисками тавр енергопостачальника (п.п.3.3, 3.31, 3.34, 6.40, 10.2); відсутні пломби на захисній панелі автоматичного вимикача. При цьому складалась схема підключення електроустановки споживача, що є додатком до акту.

У вказаному акті наведено відомості про прилад обліку електричної енергії; місце, кількість та тавро встановлених пломб(індикаторів) згідно з актом про збереження пломб та їх стан; результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акту порушень; опломбовані запобіжники; вказано про ненадання споживачем паспортів струмоприймачів на час складання акту; дозволена потужність згідно з умовами договору; а також інформація про те, що 30.03.2018р. проводитиметься комісія позивача з розгляду акту порушень.

Акт про порушення складено трьома представниками енергоінспекції позивача у присутності представника відповідача ОСОБА_4, що підписав зазначений акт із зауваженнями.

22.03.2018р. представниками постачальника електричної енергії ПрАТ Львівобленерго, при перевірці об'єкта магазину по вул. Костелівка, 2, м.Львів, також встановлено відсутність пломб з відбитками тавр електропостачальника; відсутність пломб на захисній панелі автоматичного вимикача (Акт про порушення від 22.03.2018р.).

30.03.2018р. комісією Львівських МЕМ ПАТ Львівобленерго з розгляду актів про порушення ПКЕЕ вирішено провести нарахування за період з дати останнього контрольного огляду засобу обліку (25.10.2017р.) по дату складання акту про порушення (22.03.2018р.) по дозволеній потужності (Протокол №029782-а).

Згідно розрахунку обсягу та вартості недоврахованої електроенергії визначено вартість недоврахованої електроенергії в розмірі 55 778,74 грн.

Копію протоколу №029782-а від 30.03.2018р. та рахунок до сплати на суму 55 778, 74 грн., ПАТ Львівобленерго надіслано ПП Даркент на адресу АДРЕСА_1 листом №001242 від 03.04.2018р. та на адресу м. Львів, вул. Костелівка, 2 Листом №3001327 від 12.04.2018р., що підтверджується фіскальними чеками.

Листами від 14.05.2018р., 31.05.2018р. та 06.07.2018р. відповідач звертався до позивача із заявами з проханням розглянути їх звернення щодо складеного протоколу №029782-а від 30.03.2018р. та переглянути нарахування згідно акту про порушення від 22.03.2018. Звернення обгрунтоване аварійною ситуацією, що призвела до пошкодження пломби.

Листом №134-4039 від 11.07.2018р. ПАТ Львівобленерго повідомлено ПП Даркент про розгляд звернення відповідача від 06.07.2018р. та запрошено прийняти участь у засіданні комісії 18.07.2018р. о 14:00 год.

Листом №134-4268 від 20.07.2018р. ПрАТ Львівобленерго повідомило ПП Даркент на адресу вул. Костелівка, 2, м. Львів, про розгляд звернення відповідача від 06.07.2018р., запрошено прийняти участь у засіданні комісії 01.08.2018р. о 13:30 год.

01.08.2018р. на засіданні комісії ПАТ Львівобленерго з розгляду актів про порушення ПКЕЕ, у зв'язку з відсутністю на комісії представника споживача, вирішено рішення комісії ЛМЕМ від 30.03.2018р. № 029782-а залишити без змін. Відповідний протокол комісії від 01.08.2018р. надіслано супровідним листом відповідачу на адресу м. Львів, вул. Костелівка, 2.

У звязку з порушенням відповідачем ОСОБА_1 користування електричною енергією, позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача 55 778, 74 грн. недоврахованої електричної енергії. Позовні вимоги обґрунтовані наявністю між позивачем та відповідачем договірних правовідносин у сфері електроенергетики, в тому числі дотримання сторонами ОСОБА_1 користування електричної енергії.

Згідно положень ч.ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Реалізуючи передбачене ст. 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб'єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об'єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Так, правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, право на позов у особи виникає після порушення відповідачем її права, тобто захисту підлягає вже порушене право, а не те, яке може бути порушено у майбутньому і щодо якого невідомо, буде воно порушено чи ні.

Отже, вирішуючи спір по суті, господарський суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб'єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, а також з'ясувати наявність чи відсутність факту порушення або оспорення відповідного права чи охоронюваного законом інтересу.

Згідно ч.2 ст.20 ГК України, кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. ОСОБА_1 та законні інтереси зазначених суб'єктів захищаються, зокрема, шляхом: визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб'єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб'єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

Правовідносини, що виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії) регулюються Законом України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією.

На підставі договору №60954 від 27.02.2009р. між сторонами виникли відносини з енергопостачання.

Відповідно до ч.1 ст.275 ГК України, ст.714 ЦК України та ч.1 ст.26 Закону України "Про електроенергетику", за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Частиною 1 ст. 277 ГК України встановлено, що абоненти користуються електричною енергією з додержанням правил користування енергією відповідного виду, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, а п.3 ПКЕЕ передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Посилання відповідача на ту обставину, що приміщення, у якому виявлено порушення не належить ПП «Даркент» у звязку з відсутністю речових прав на таке приміщення, враховуючи належність його на праві власності фізичній особі ОСОБА_5 та перебувння в оренді ТзОВ «Олвіта Плюс» згідно договору оренди приміщення від 01.09.2017р. спростовується матеріалами справи, котрі містять докази того, що за подання показників електричної енергії, сплату, взаємовідносини з позивачем щодо електропостачання приміщення по вул.Костелівка, 2 у місті Львові відповідальним є споживач по договору на постачання електричної енергії № 60954 від 27.02.2009 року - ПП «Даркент».

Із поданої відповідачем копії договору оренди приміщення не вбачається, яким чином врегульовані взаємовідносини орендодавця та орендаря щодо сплати комунальних послуг, зокрема за використану електроенергію, відсутнє покликання на нормативні документи та зобов'язання орендаря сплачувати за спожиту електричну енергію (відсутній номер приладу обліку, покликання на договір про постачання електричної енергії тощо).

Відповідно до п. 3.3. ПКЕЕ - відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Підставою для укладення договору про постачання електричної енергії є акт про власність або акт про користування.

За таких обставин, матеріалами справи підтверджено встановлення опломбованого приладу обліку електричної енергії в приміщенні відповідача та в межах його відповідальності, доказів зворотнього ПП «Даркент» не надано.

Посилання відповідача на виникнення пожежі на обєкті магазину ТзОВ «Олвіта Плюс» та долучений Акт про пожежу від 07.05.2018р., згідно якого орієнтовно 22.03.2018 о 6:30 год. виникла пожежа по місцю знаходження приладу обліку електроенергії за адресою м. Львів, вул. Костелівка, 2, суд оцінює критично.

Згідно акту, повідомлення про пожежу надійшло до пожежно-рятувальних підрозділів лише 04.05.2018р., тому день та годину виникнення пожежі об'єктивно встановити працівники пожежно-рятувального підрозділу не могли. Крім того, в акті не вказано чи здійснювався виїзд пожежно-рятувальних підрозділів на місце пожежі, а також відсутні підписи працівників пожежно-рятувальної служби. Докази звернення до Головного управління ДСНС України у Львівській області по факту пожежі в справі відсутні.

Долучені покази свідка ОСОБА_6 як доказ у справі суд оцінює критично, оскільки у заяві свідка від 19.11.2018р. зазначено лише про події з 20.03.2018р. по 21.03.2018р., відсутні фактичні дані про показники приладу обліку у відповідний період. Доказів підтвердження обставин, викладених в заяві суду не надано.

Як втановлено в судовому засіданні та вбачається з матеріалів справи, після складання актів про пломбування 20.05.2016р. до моменту звернення позивача з позовом до відповідача, жодних заяв від ПП «Даркент», як споживача, зауважень, заперечень або застережень на дії працівників ПАТ «Львівобленекрго» не було.

Щодо твердження відповідача про недоведеність факту зриву пломб із захисної кришки автоматичного вимикача, суд зазначає наступне.

Акт про порушення ПКЕЕ №029782, яким встановлено порушення ОСОБА_1 користування електричною енергією підписаний представником відповідача ОСОБА_4 із наступним зауваженням: «В звязку, з аварійною ситуацією на дооблікових автоматах (коротке замикання дротів) у вечірній час довелось зірвати пломби на облікових автоматах».

Твердження відповідача щодо відсутності у матеріалах справи доказів уповноваження відповідачем договором або довіреністю ОСОБА_4, як особу, що мала право діяти від імені ПП «Даркент» суд до уваги не приймає.

Відповідно до умов договору про постачання електричної енергії та законодавства, саме споживач несе відповідальність за відсутність (зрив) пломб.

Як вбачається з переписки між ПАТ «Львівобленерго» та ПП «Даркент», що велась сторонами після здійсненої 22.03.2018р. перевірки об'єкта по вул. Костелівка, 2, відповідачем не оскаржувалось та не заперечувалось дотримання положення порядку користування щодо пломбування, актів встановлення та пломбування індикаторів, а також не було жодних заперечень щодо осіб, які підписали акт чи прийняли на зберігання пломби.

Враховуючи наведене, покликання ПП «Даркент» на необізнаність факту порушення, а також ненадання позивачем можливості відповідачу, як споживачу, захистити свої права в судових органах, - є такими, що не відповідають дійсним обставинам справи.

Як зясовано в судових засіданнях, згідно виставлених ПАТ «Львівобленерго» рахунків, оплату спожитої електричної енергії здійснює ПП «Даркент», що свідчить про фактичні та реальні договірні відносини між ПАТ «Львівобленерго» та ПП «Даркент» щодо постачання, споживання і оплати спожитої електричної енергії.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що акт про порушення є дійсний та складений підставно, а сам по собі факт пошкодження чи зриву хоча б однієї пломби, в тому числі, порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби, пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін незалежно від мети та можливості безоблікового споживання електроенергії, є достатньою правовою підставою для здійснення донарахування вартості недоврахованої електричної енергії.

Відповідно до ст.27 ЗУ "Про електроенергетику", правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення ПКЕЕ.

Згідно ст. 26 цього ж Закону, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобовязаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії та несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку (ст. 27 Закону ЗУ «Про електроенергетику»).

Згідно ст.526 ЦК України та ст.193 ГК України, зобовязання повинні виконуватися належним чином згідно умов договору та актів цивільного законодавства, а при відсутності таких вказівок відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до положень ст. 235 ГК України, за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Статтею 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо. Перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції (ч.2. ст. 236 ГК України).

Враховуючи те, що факт вчинення відповідачем правопорушення у сфері електроенергетики був належним чином встановлений та зафіксований в акті про порушення №029782 від 22.03.2018р., відповідальність за збереження і цілісність розрахункового засобу електричної енергії покладено на відповідача, а також те, що рішення комісії по розгляду акту про порушення правил користування електричною енергією та проведення нарахування вартості не облікованої електричної енергії відповідачем в судовому порядку не оскаржувалось, суд дійшов висновку, що відповідачем порушено право позивача згідно договору про постачання електричної енергії, відтак вимога про стягнення вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 55 778, 74 грн. є правомірною та підлягає до задоволення.

Частиною 4 ст.11 ГПК України внормовано, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 ГПК України).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів відповідача та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду по справі №910/13407/17 від 13.03.2018р.

Згідно ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України. Згідно з положеннями цієї статті, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

З огляду на те, що спір виник з вини відповідача, судові витрати, відповідно до ст. 129 ГПК України, покладаються на останнього.

Керуючись ст. ст. 13, 73, 74, 76-78, 86, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити повністю.

2. Стягнути з Приватного підприємства «Даркент», м. Львів, вул. Костелівка, 2 () на користь Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», м. Львів, вул. Козельницька, 3 () 55 778, 74 грн. недоврахованої електричної енергії та 1 762, 00 грн. судового збору.

Повний текст рішення складено 01.02.2019р.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки, передбачені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Суддя Мороз Н.В.