УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження та

призначення справи до судового розгляду по суті

31.01.2019 Справа № 910/12680/18

Господарський суд у складі судді Блажівської О.Є., при секретарі судового засідання Хмельовському В.О., розглянувши у підготовчому провадженні матеріали справи№910/12680/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укршляхтехнології"

(03035, м.Київ, вул.Василя Липківського, 40, кв.60, )

до Державного підприємства "Київський автомобільний ремонтний завод"

(03113, м.Київ, вул.Миколи Василенка, 1, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Державний концерн "Укроборонпром".

про стягнення 1 340 944,13 грн,-

представники учасників справи:

представник позивача: Бурносов Є.В. (адвокат), Ордер ВН 065505 від 05.09.18, договір про надання правової допомоги від 25.05.18;

представник відповідача: Шуліма Д.В.(адвокат), довіреність № 5 від 14.01.19;

представник третьої особи,яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: не з'явився;

від прокуратури: Набієва М.І., службове посвідчення №033438 від 18.05.15.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

21.09.2018 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Укршляхтехнології" про стягнення з Державного підприємства "Київський автомобільний ремонтний завод" інфляційних нарахувань на суму основного боргу та трьох процентів річних від простроченої суми, нарахованих позивачем за період з 28.03.2011 по 30.09.2014 на внесену до реєстру вимог кредиторів конкурсну заборгованість відповідача-боржника щодо якого Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.03.2011 у справі №43/1222 було порушене провадження у справі про банкрутство Державного підприємства "Київський автомобільний ремонтний завод", у зв`язку з простроченням виконання відповідачем його грошового зобов`язання щодо сплати на користь позивача суми основного боргу, визнаного Рішенням Господарського суду міста Києва від 23.10.2007 у справі №16/303 та Ухвалою попереднього засідання Господарського суду міста Києва від 26.08.2011 у справі №43/122.

Вказану позовну заяву передано на розгляд судді Баранову Д.О. на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21.09.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.09.2018 задоволено самовідвід судді Баранова Д.О. від розгляду позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Укршляхтехнології" про стягнення заборгованості з Державного підприємства "Київський автомобільний ремонтний завод" в розмірі 1 340 944, 13 грн.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.09.2018 справу передано до розгляду судді Блажівській О.Є.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2018 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків у десять днів з дня вручення цієї ухвали.

16.10.2018 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли докази усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.10.2018 було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадженя.

14.11.2018 представником відповідача була подана заява про застосування строків позовної давності, клопотання про залучення третіх осіб.

Представником позивача через відділ діловодства Господарського суду міста Києва 19.11.2018 було подано клопотання про приєднання документів до матеріалів справи, письмові пояснення та заява про поновлення процесуального строку.

У судове засідання 21.11.2018 представники сторін з'явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2018 відкладено підготовче засідання до 20.12.2018, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Державний концерн "Укроборонпром".

10.12.2018 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Укршляхтехнології" надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.

10.12.2018 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Державного підприємства "Київський автомобільний ремонтний завод" надійшли заперечення.

13.12.2018 через відділ діловодства господарського суду міста Києва від Державного концерну "Укроборонпром" надійшли письмові пояснення.

Підготовче засідання, призначене на 20.12.2018 не відбулося у зв'язку із перебуванням судді Блажівської О.Є. на лікарняному.

Враховуючи те, що підготовче засідання 20.12.2018 не відбулося, суд призначив дату наступного підготовчого засідання на 30.01.2019.

30.01.2019 Військовою прокуратурою Київського гарнізону через відділ діловодства Господарського суду міста Києва була подана заява про вступ Військової прокуратури Київського гарнізону у справу, на стороні третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні третьої особи - Державного концерну "Укроборонпром".

У судове засідання 30.01.2019 з'явились представники позивача та відповідача.

Розглянувши у судовому засіданні 30.01.2019 заяву про вступ Військової прокуратури Київського гарнізону у справу, суд встановив наступне.

У своїй заяві про вступ у справу Військова прокуратура Київського гарнізону зазначає про те, що враховуючи наявність делегованих державою повноважень у сфері управління об'єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі, інтереси держави полягають у розвитку оборонно-промислового комплексу України, одним із спеціальних суб'єктів якого є Державний концерн "Укроборонпром".

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Розглядаючи кожен випадок окремо, Суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідає принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не належить до сфери кримінального права, наголошено, що вкрай важливо забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і щоб загальні завдання щодо захисту інтересів держави вирішувалися через систему здійснення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій було засновано окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

З огляду на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу стосовно рівноправності сторін судового провадження зміст пункту 3 частини 1 статті 1311 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави у суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави у суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України).

Положення пункту 3 частини 1 статті 1311 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким має бути визначено виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII.

За змістом частини 3 статті 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті.

Отже, винятковими випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з'ясовуючи поняття "інтереси держави", висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини).

Ці міркування Конституційний Суд України висловив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак наведене Конституційний Суд України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 1311 Конституції України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Отже, Суд вважає, що "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Одночасно, згідно з частинами 2 та 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Судом, також враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Проте, Військовою прокуратурою Київського гарнізону не обґрунтовано неможливості Державного концерну «Укроборонпром» самостійно представляти свої інтереси у судовому процесі, враховуючи той факт, що вказана особа не є стороною у спорі, права якої підлягають захисту, оскільки за процесуальним статусом є третьою особою без самостійних вимог, залученою судом до участі у справі.

Крім того, критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Враховуючи зазначене, з метою повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи, забезпечення рівності прав та обов'язків всіх учасників процесу, суд дійшов висновку про необхідність продовження за власною ініціативою строку підготовчого провадження у справі на 30 днів та призначення підготовчого засідання.

Відповідно до ч.2 ст.177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з п.3 ч.2 ст.185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд дійшов висновку закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись п.3 ч.2 ст.185, ч.2 ст.232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Військової прокуратури Київського гарнізону про вступ у справу відмовити.

2. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

3. Розпочати розгляд справи по суті у загальному позовному провадженні та призначити судове засідання на 27.02.19 о 15:00 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-Б, зал №19.

4. Викликати представників учасників справи в судове засідання, визнавши їх явку обов'язковою.

5. Повідомити учасників справи, що інформація по справі, що розглядається, доступна на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/ та на інформаційному сайті за посиланням http://www.reyestr.court.gov.ua/.

6. Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку її функціонування.

7. Згідно ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

8. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.Є. Блажівська

З урахуванням порядку допуску в приміщення Господарського суду міста Києва представникам рекомендується прибувати не пізніше 20 хвилин до початку судового засідання.

Ознайомлення з матеріалами справи здійснюється щопятниці в приміщенні суду за наявності завчасно поданого через канцелярію суду клопотання, в якому просимо зазначати дату та час, коли представник з'явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, документа, що посвідчує особу, оригіналу довіреності та належним чином засвідченої копії для залучення до матеріалів справи.

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://ki.arbitr.gov.ua/sud5011/gromadyanam/csz/