Господарський суд
Житомирської області
________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

"31" січня 2019 р. м. Житомир Справа № 906/469/17

Господарський суд Житомирської області у складі судді Терлецької-Байдюк Н.Я.,

секретар судового засідання: Стретович Н.К.

розглянувши клопотання Акціонерного товариства "Акціонерний банк "Радабанк" про

застосування до ПАТ "Вишевичі Агротехніка" заходів процесуального примусу у вигляді

штрафу у справі №912/2164/18

за позовом: ОСОБА_1

до 1) Акціонерного товариства "Акціонерний Банк "Радабанк" (м. Дніпро)

2) Публічного акціонерного товариства "Вишевичі Агротехніка" (с. Вишевичі

Радомишльський район Житомирська область)

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів:

1) Приватне підприємство "АГРО-ФТ"

2) Товариство з обмеженою відповідальністю "БІОФОРСЕ"

3) Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО ВАТ"

4) Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОВИШМАШ"

5) ОСОБА_2

6) ОСОБА_3

7) ОСОБА_4

про визнання недійсним договору про задоволення вимог іпотекодержателя від

20.10.2015,

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_5 - адвокат (ордер ЖТ №49781 від 12.12.2018)

від відповідача-1: Нугаєва В.В. - адвокат (довіреність №20 від 08.01.2019)

від відповідача-2: Курдиляс Ю.Л. - адвокат (ордер ЖТ №060402 від 16.01.2019)

від третіх осіб: не прибули

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору про задоволення вимог іпотекодержателя, укладеного 20.10.2015 між Публічним акціонерним товариством "Вишевичі Агротехніка" та Публічним акціонерним товариством "Акціонерний Банк "Радабанк", який посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Перфіловою Оленою Анатоліївною.

Рішенням Господарського суду Житомирської області від 18.07.2018, залишеним без змін постановою Рівненського апеляційного господарського суду від 06.09.2018, позов ОСОБА_1 задоволено у повному обсязі. Визнано недійсним договір про задоволення вимог іпотекодержателя, укладений 20.10.2015 між Публічним акціонерним товариством "Вишевичі Агротехніка" та Публічним акціонерним товариством "Акціонерний Банк "Радабанк".

Постановою Верховного Суду від 14.11.2018 касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Акціонерний Банк "Радабанк" задоволено частково. Постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 06.09.2018 та рішення Господарського суду Житомирської області від 18.07.2018 у справі скасовано. Справу №906/469/17 передано на новий розгляд до Господарського суду Житомирської області.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.12.2018 справу передано для розгляду судді Терлецькій-Байдюк Н.Я.

Ухвалою суду від 10.12.2018 суддею Терлецькою-Байдюк Н.Я. справу №906/469/17 прийнято до свого провадження та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

10.01.2019 на адресу суду від відповідача-1 (ПАТ "Акціонерний Банк "Радабанк") надійшло, зокрема, клопотання про застосування до ПАТ "Вишевичі Агротехніка" (відповідач-2) заходів процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (а.с.137-143 т.5).

Подане клопотання мотивовано тим, що відповідач-2 без поважних причин не з'являється в засідання суду у даній справі та не подає відзив на позовну заяву, чим порушує вимоги Господарського процесуального кодексу України в частині виконання покладених на нього процесуальних обов'язків, що, на думку відповідача-1, є зловживанням процесуальним правами.

В судовому засіданні 31.01.2019 представник відповідача-1 підтримав подане клопотання.

Розглянувши подане, клопотання суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Частиною 4 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ст. 131 Господарського процесуального кодексу України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов'язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Згідно зі ст. 132 Господарського процесуального кодексу України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) штраф.

Відповідно до ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною десятою статті 188 цього Кодексу.

У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов'язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд, з урахуванням конкретних обставин, стягує в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від п'яти до п'ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку невиконання процесуальних обов'язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд, з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Статтями 161 та 165 Господарського процесуального кодексу України визначено порядок подачі та зміст відзиву на позовну заяву. У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Так, суд при прийнятті справи №906/469/17 до свого провадження ухвалою від 10.12.2018 встановив відповідачу строк для подання відзиву на позов з усіма документами (доказами) до нього - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Як встановлено п. 1 ч. 1 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України, у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази ( які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Тобто, виходячи з наведених положень, подання відповідачем відзиву є його правом, а не обов'язком.

Відповідач-2 таким правом не скористався та відзиву на позов не подав.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Господарський суд також зауважує, що суд не дає оцінку діям представника відповідача-2 при первісному розгляді справи.

Отже, в даному випадку неподання відповідачем відзиву в установлений судом строк та неявка відповідача в судове засідання при первісному розгляді справи суд не розцінює це як зловживання відповідачем-2 процесуальними правами при новому розгляді справи.

Натомість суд звертає увагу відповідача-1, що підставою для розгляду справи в підготовчому засіданні 10.01.2019 без представника відповідача-2 слугувало клопотання ПАТ "Вишевичі Агротехніка" про проведення підготовчого засідання, призначеного на 10.01.2019, без повноважного представника ПАТ "Вишевичі Агротехніка" з огляду на неможливість забезпечити участь належного представника (адвоката) в цьому судовому засіданні.

Причиною відкладення судового засідання 16.01.2019 слугувало клопотання представника відповідача-2 (ПАТ "Вишевичі Агротехніка") про відкладення розгляду справи з метою вивчення матеріалів справи та надання письмових заперечень з огляду на вступ у справу в якості нового представника (адвоката).

Відтак, матеріалами справи не підтверджується невиконання процесуальних обов'язків відповідачем-2 чи зловживання процесуальними правами представником відповідача-2 під час нового розгляду справи, а отже, суд не вбачає правових підстав для застосування заходів процесуального примусу до відповідача-2 у вигляді штрафу.

Керуючись статтями 161, 165, 131, 132, 135, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Акціонерний банк "Радабанк" про застосування до ПАТ "Вишевичі Агротехніка" заходів процесуального примусу відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текс ухвали складено 04 лютого 2019 року.

Суддя Терлецька-Байдюк Н.Я.

Друк:

1 - в справу

2-11 - учасниками справи