СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"23" січня 2019 р. Справа № 905/397/17

Суддя-доповідач ОСОБА_1

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком», м. Маріуполь, Донецька область (вх. № 261 Д/3 від 21.01.2019) на ухвалу Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі № 905/397/17 (суддя Курило Г.Є., повний текст ухвали складено та підписано 19.12.2018)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком», м. Маріуполь, Донецька область

про визнання недійсним Договору про внесення змін №15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до Кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі № 905/397/17 у задоволенні клопотань відповідача про відкладення розгляду підготовчого засідання та продовження строку підготовчого розгляду справи відмовлено. Задоволено клопотання Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», м. Київ про призначення судової експертизи. Призначено комплексну судову технічну експертизу документів та судову почеркознавчу експертизу по справі №905/397/17.

На вирішення експерта поставлено наступні питання:

1. Друк договору про внесення змін № 15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009 виконано 02.02.2009 чи пізніше? Якщо пізніше - то коли саме?

2. Чи нанесені відтиски печаток (штампів) на договорі про внесення змін № 15-93/02- 3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009 у той час, яким датований документ, а саме 02.02.2009, чи пізніше? Якщо пізніше - то коли саме ?

3. Підписи сторін у договорі про внесення змін № 15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009 виконані 02.02.2009 чи пізніше? якщо пізніше - то коли саме ?

4. Чи виконано підпис від імені особи ОСОБА_2 (31.01.1969р.н., паспорт серії ВК №672033 виданий Київським РВ ДМУ ГУМВС України в Донецькій області 01.12.2011) у договорі про внесення змін № 15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009 у розділі 8 «Реквізити та підписи сторін» на другій сторінці договору про внесення змін № 15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009 та розділі «Реквізити та підписи сторін» на другій сторінці Додатку №1 «Графік платежів» до договору про внесення змін № 15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009, тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

Також даною ухвалою суду першої інстанції задоволено клопотання позивача про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком» оригіналу договору про внесення змін №15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009 включно з Додатком №1 до вказаного договору. Витребувано у Товариства з обмеженою відповідальністю Шляхове будівництво Альтком, м. Маріуполь оригінал договору про внесення змін № 15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії №15-93/02-3/09 від 27.01.2009 в строк до 27.12.2018. Проведення експертизи доручено експертам Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз: 84112, Донецька область, м. Слов"янськ, вул. Поштова, 67. На час проведення експертизи провадження у справі №905/397/17 зупинено.

Відповідач, ТОВ «Шляхове будівництво «Альтком», із даним рішенням суду першої інстанції не погодився, звернувся до Східного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Донецької області по справі № 905/397/17 від 17.12.2018 про призначення комплексної судової технічної експертизи документів та судової почеркознавчої експертизи, посилаючись на те, що встановлення Господарським судом Донецької області по справі № 905/2357/15 факту дійсності договору про внесення змін № 15-93/02-3/09-1 від 02.02.2009 до кредитного договору про відкриття кредитної лінії № 15-93/02-3/09 від 27.01.2009 виключає необхідність проведення комплексної судової технічної експертизи документів та судової почеркознавчої експертизи по справі №905/397/17.

Поряд із цим, відповідач просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду від 17.12.2018, прийняти апеляційну скаргу до провадження та надати скаржнику відстрочку на сплату судового збору строком на 15 календарних днів.

Дослідивши матеріали справи та апеляційної скарги, суддя-доповідач дійшов висновку про залишення апеляційної скарги відповідача без руху, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» учасники справи, яка є предметом судового розгляду, та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Поряд із цим, відповідно до частини першої статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Із матеріалів справи вбачається, що повний текст ухвали Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі №905/397/17 було складено 19.12.2018.

Тобто, враховуючи вищевикладене, строк на апеляційне оскарження зазначеної ухвали, встановлений статтею 256 Господарського процесуального кодексу України, сплив 29.12.2018.

Водночас, згідно частини другої статті 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно частини третьої статті 256 Господарського процесуального кодексу України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Згідно наявних у справі відомостей, копію повного тексту оскаржуваної ухвали отримано уповноваженим представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком» ОСОБА_3 21.12.2018.

Однак Товариство з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком» звернулось до Східного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою 14.01.2019 (згідно штампу на конверті).

В прохальній частині апеляційної скарги відповідач просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Донецької області 17.12.2018 по справі №905/397/17, але не наводить жодних причин пропуску цього строку та відповідних доказів не надає.

Відповідно до частини першої статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Законодавець не передбачає обов'язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Розглянувши клопотання скаржника про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду у даній справі, суддя-доповідач визнає, що поважність причин пропуску строку скаржником наразі не підтверджена.

Згідно з частиною третьою статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення встановлених строків і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом із цим, положеннями статті 258 Господарського процесуального кодексу України на заявників апеляційних скарг покладено обов'язок щодо надання до апеляційної скарги доказів сплати судового збору.

Відповідно до частини другої статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до положень статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції на день подання скарги, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору встановлено статтею 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 7 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду апеляційних скарг на ухвалу суду встановлено ставку у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік» встановлено, що з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Однак скаржником до апеляційної скарги не додано доказів сплати судового збору за її подачу на ухвалу Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі № 905/397/17 у встановленому законом порядку та розмірі, проте заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору строком на 15 днів.

Розглянувши вказане клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду у даній справі, апеляційний господарський суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір« (в редакції, чинній на момент подачі апеляційної скарги) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також те, що вона підпадає під умови, визначені частиною першою статті вищезазначеного Закону.

Водночас слід зазначити, що цією статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочення сплати судового збору, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до господарського суду, зокрема, із апеляційною скаргою, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

При цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади, а тому самі лише обставини, пов'язані з відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, на які посилається скаржник, не можуть вважатися безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Слід зауважити, що господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення сплати судового збору.

Однак скаржник не навів жодних доводів та не подав будь-яких доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також те, що він підпадає під умови, визначені частиною першою статті вищезазначеного Закону.

Крім того, скаржник не довів суду апеляційної інстанції той факт, що він належить до кола субєктів, на яких розповсюджується дія статті 8 Закону України «Про судовий збір» щодо відстрочення сплати судового збору.

З огляду на відсутність умов, визначених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», не вбачається правових підстав для задоволення клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком», м. Маріуполь, Донецька область про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі № 905/397/17.

Підсумовуючи все вищенаведене, в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком», м. Маріуполь, Донецька область про відстрочення сплати судового збору на 15 днів за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі № 905/397/17 слід відмовити.

Крім того, відповідно до частини другої статті 258 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній скарзі має бути зазначено у чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Однак в порушення вищезазначеної норми, скаржником в апеляційній скарзі не викладені зазначені обставини.

Згідно з частиною другою статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною шостою статті 260 Господарського процесуального кодексу України питання про залишення апеляційної скарги без руху вирішується суддею-доповідачем, визначеним в порядку частини першої статті 260 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження апеляційної скарги.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком», м. Маріуполь, Донецька область (вх. № 261 Д/3 від 21.01.2019) на ухвалу Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі № 905/397/17 слід залишити без руху та встановити десятиденний строк з дня вручення ухвали скаржнику для виправлення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суддя-доповідач

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком», м. Маріуполь, Донецька область (вх. № 261 Д/3 від 21.01.2019) на ухвалу Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі № 905/397/17 залишити без руху.

2. Товариству з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком» усунути недоліки, допущені при поданні апеляційної скарги, та надати Східному апеляційному господарському суду протягом 10 днів з дня отримання цієї ухвали:

- письмові пояснення та докази в обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Донецької області від 17.12.2018 по справі № 905/397/17;

- докази сплати судового збору за подачу апеляційної скарги в сумі 1921,00 грн. в установленому порядку та за реквізитами рахунку для зарахування в дохід бюджету коштів судового збору, сплаченого за апеляційний розгляд справи Східним апеляційним господарським судом;

- доповнення до апеляційної скарги, із зазначенням, у чому полягає незаконність та необґрунтованість ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

3. Розяснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівництво «Альтком», що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач С.В. Барбашова