УХВАЛА

м. Київ

29.01.2019Справа № 910/14974/18

За позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, що діє як ліквідатор Публічного акціонерного товариства "Енергобанк"

до 1. ОСОБА_1

2. ОСОБА_2

3. ОСОБА_3

4. ОСОБА_4

5. ОСОБА_5

6. ОСОБА_6

7. ОСОБА_7

8. ОСОБА_8

9. ОСОБА_9

10. ОСОБА_10

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Публічне акціонерне товариство "Енергобанк"

про стягнення 779 505 121,31 грн,

Господарський суд міста Києва у складі судді Спичака О.М.

Без виклику учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, що діє як ліквідатор Публічного акціонерного товариства "Енергобанк" звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про стягнення 779 505 121,31 грн збитків.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що під час здійснення процедури ліквідації Публічного акціонерного товариства "Енергобанк" (надалі - "Банк") встановлено недостатність майна такого банку для покриття вимог кредиторів на суму 779 505 121,31, у зв'язку з чим позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідачів, як пов'язаних з банком осіб, збитків у вказаному розмірі, що були завдані внаслідок неправомірних дій таких осіб.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 13.11.2018 позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб залишено без руху.

28.11.2018 від Фонду гарантування вкладів фізичних осіб надійшли до суду документи на виконання вимог ухвали суду від 13.11.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.12.2018р., зокрема, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/14974/18, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 09.07.19; запропоновано відповідачам у строк протягом п'ятнадцяти днів з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзиви на позов у порядку, передбаченому статтею 178 Господарського процесуального кодексу України, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство.

28.01.2019р. відповідачем 2 було подано клопотання про продовження до 01.03.2018р. строку надання відповіді на позов.

Розглянувши вказане клопотання, суд дійшов висновку щодо його задоволення, з урахуванням наступного.

Частиною 1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов'язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (ч.3 ст.2 Господарського процесуального кодексу України).

При цьому, судом в контексті означеного враховано, що принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїс-Матеос проти Іспанії» від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини, право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов'язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

За приписами ч.ч.2,6 ст.119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

За таких обставин, виходячи з вищевикладеного у сукупності, з метою виконання завдань господарського судочинства та дотримання його основних засад, суд дійшов висновку щодо можливості задоволення клопотання ОСОБА_2 про продовження встановленого судом строку для подання відзиву на позов.

При цьому, вирішуючи питання стосовно строку продовження судом враховано, що судове засідання по справі призначено на 09.07.2019р., а отже, продовження строку до 01.03.2018р. не призведе до затягування строків судового розгляду та порушення прав і законних інтересів інших учасників судового процесу.

Керуючись ст. ст. 119, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання ОСОБА_2 про продовження встановленого судом строку.

2. Продовжити відповідачу 1, встановлений ухвалою від 05.12.2018р. Господарського суду міста Києва строк на надання до суду відзиву на позов, до 01.03.2019р.

3. Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду першої інстанції.

Повний текст ухвали складено та підписано 29.01.2019р.

Суддя О.М. Спичак