ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
УХВАЛА

25 січня 2019 року справа № 912/4264/16

Господарський суд Кіровоградської області в складі судді Коваленко Н.М., розглянувши справу № 912/4264/16 від 21.11.2016

за позовом: гр. ОСОБА_1 (далі - гр. ОСОБА_1), АДРЕСА_1

до відповідачів:

1. Приватного акціонерного товариства "Весна" (далі - ПрАТ "Весна"), 25006, м. Кіровоград, вул. Велика Перспективна, 10, оф. 19

2. Товариства з обмеженою відповідальністю Консультаційно-діагностичний центр "КДЦ" (далі - ТОВ Консультаційно-діагностичний центр "КДЦ"), 25006, м. Кропивницький, вул. Дворцова, 13

3. Кіровоградської міської ради, 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів - Приватного нотаріуса Кропивницького (Кіровоградського) міського нотаріального округу Кіровоградської області Задніпряного Олега Анатолійовича, АДРЕСА_2

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3.) АДРЕСА_1. ІПН НОМЕР_1

про визнання недійсними договорів та скасування записів

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2016 позивач звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовом до ПрАТ "Весна", продавець, ТОВ "КДЦ" та Кіровоградської міської ради про визнання недійсними договорів купівлі-продажу нежитлового приміщення від 15.09.2016, укладених між ПрАТ "Весна" та ТОВ "КДЦ" і нотаріально посвідчених за реєстровими №№1352, 1354, 1356, та про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів про право власності відповідача-2 на нежитлові приміщення загальною площею 298,6 кв.м. (реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 101), 361,9 кв.м. (реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 101) та 385,6 кв.м. (реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 101) відповідно, що розташовані за адресою: м. Кропивницький, вул. Дворцова, 13, яке (право власності) виникло на підставі вищезазначених договорів купівлі-продажу.

Крім того, 21.12.2016 позивач подав заяву від 20.12.2016 про уточнення позовних вимог (вх. №36779/16).

Поруч з цим, в додатковому поясненні №б/н від 04.12.2017 позивач зазначив, що у судовому засіданні з розгляду даної справи у Господарському суді Кіровоградської області, яке відбулося 15.03.2017, представник позивача відкликав заяву від 20.12.2016 про уточнення позовних вимог (вх. №36779/16) та просив суд задовольнити позовні вимоги, заявлені позивачем у позовній заяві. Зазначена відмова була заявлена представником позивача усно. Проте Господарський суд Кіровоградської області розглянув зазначену заяву позивача, хоча його представник і відмовився від неї, та не прийняв її з тих підстав, що ОСОБА_1 фактично подано ще одну позовну заяву. На сьогоднішній день позиція позивача щодо вищевказаної заяви від 20.12.2016 про уточнення позовних вимог (вх. №36779/16) залишається незмінною, і позивач просить суд розглянути та задовольнити ті позовні вимоги, які були заявлені ним у позові.

Позовні вимоги обґрунтовані недотриманням ПрАТ "Весна" при укладенні спірних договорів вимог чинного законодавства щодо порядку їх вчинення та порушенням внаслідок укладення цих договорів корпоративних прав позивача, як акціонера ПрАТ "Весна". На думку позивача, оскаржувані договори є правочинами із заінтересованістю, рішення про укладення яких повинно бути прийняте загальними зборами акціонерів ПрАТ "Весна" у відповідності до вимог статті 71 Закону України "Про акціонерні товариства", підпункту 23 пункту 7.2.12 Статуту ПрАТ "Весна". Оскільки відповідачем 1 в порушення приписів чинного законодавства оспорювані правочини були укладені без прийняття відповідного рішення загальними зборами акціонерів товариства, позивач вважає, що він був позбавлений можливості впливу на укладення вказаних договорів шляхом голосування на загальних зборах ПрАТ "Весна" проти ухвалення рішення про надання згоди на їх укладення, що є порушенням його права на управління товариством. Крім того, враховуючи, що предметом діяльності товариства згідно з пунктом 3.2.26 Статуту ПрАТ "Весна" є надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, а до складу основних засобів товариства входять лише будівлі та споруди, то основним джерелом прибутку відповідача 1 є орендна плата. Відчуження об'єктів нерухомості, що становлять майже 52% від загального розміру будівлі ресторану "Весна" - основного активу товариства, суттєво зменшує розмір прибутку відповідача 1, отже і, відповідно, розмір частки такого прибутку, яку позивач як акціонер може одержати у вигляді дивідендів. До того, стверджує позивач, що відповідно до інформації, розміщеної у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, усі три оскаржувані договори укладені з розстроченням платежу, тобто повна сума вартості нерухомого майна не була і, ймовірно, не буде одержана до закінчення календарного року. Отже до суми чистого прибутку товариства, яка підлягатиме розподілу за результатами 2016 року, зазначені суми не увійдуть, що негативним чином відобразиться на розмірі дивідендів, які одержить позивач. Поряд з цим, позивач вважає, що оскаржуваними договорами порушено його право на отримання у разі ліквідації товариства частини його майна або вартості частини майна, що передбачене частиною 1 статті 25 Закону України "Про акціонерні товариства", підпунктом 7 пункту 5.2 Статуту ПрАТ "Весна".

До господарського суду 23.01.2019 надійшла заява №б/н від 23.01.2019 позивача про вжиття заходів забезпечення позову з вимогами:

- заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Консультаційно-діагностичний центр "КДЦ" (, місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вул. Дворцова, будинок 13), його уповноваженим особам, також генеральному підряднику чи підряднику, субпідряднику вчиняти будь-які дії щодо проведення будівельних робіт (реконструкції) на об'єктах нерухомості, що розташовані за адресою: місто Кропивницький, вул. Дворцова, будинок 13, до прийняття остаточного рішення по цій справі.

- заборонити Управлінню Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького вчиняти дії щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів нерухомості, що розташовані по вул. Дворцовій, 13, в м. Кропивницький, а саме, видавати сертифікати, реєструвати декларації про готовність об'єкта до експлуатації, до прийняття остаточного рішення по цій справі.

Подана заява мотивована тим, що предметом даного позову є визнання недійсними договорів купівлі-продажу нежитлових приміщень, що розташовані за адресою: м. Кропивницький, вул. Дворцова, 13, під час укладання яких ПрАТ "Весною" був порушений встановлений законодавством порядок укладення правочинів щодо відчуження майна акціонерного товариства, що призвело до порушення корпоративних прав акціонера ОСОБА_1

Вищевказаний об'єкт нерухомості на даний час перебуває у власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Консультаційно-діагностичний центр "КДЦ", який незаконним чином набув права власності на ці приміщення.

Нещодавно стало відомо, що на сьогоднішній день відбуваються будівельні роботи (реконструкція) на об'єкті, що за адресою: м. Кропивницький, вул. Дворцова, 13 та який є предметом договорів, що оскаржуються у цій справі.

Слід наголосити, що проведення будівельних робіт на зазначеному об'єкті є протиправним враховуючи наступне.

Особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Консультаційно-діагностичний центр "КДЦ", яке звернулося до Державної архітектурно-будівельної інспекції із вимогою надати дозвіл на будівництво, не має права розпоряджатися цими об'єктами та вчиняти відносно них будь-які дії, тому як господарськими судами різних інстанцій встановлювалося про укладення колишнім власником - Приватним акціонерним товариством "Весна" у незаконний спосіб договорів купівлі-продажу об'єктів нерухомості акціонерного товариства з Товариством з обмеженою відповідальністю "Консультаційно-діагностичний центр "КДЦ", про що свідчать судові рішення по цій справі.

Також об'єкти нерухомості по вулиці Дворцовій, 13 є предметом оспорюваних у цій справі договорів купівлі-продажу, по яким, зокрема, оспорюється розмір вартості, за якою відчужувалося це нерухоме майно.

Як зазначалося вище, на даний час на об'єкті нерухомості проводиться капітальна реконструкція приміщення в цілому, а це є комплексною перебудовою існуючих об'єктів виробничого та цивільного призначення.

Враховуючи те, що реконструкція несе наслідки зміни тих приміщень, що існували станом на час їх відчуження у вересні 2016 року, їх перебудова є протиправною та позивач вважає, що цілісність конструкцій не повинна змінюватися до розгляду та постановлення рішення по цій справи.

Враховуючи вищевикладене, позивач стверджує, що Товариством з обмеженою відповідальністю КДЦ "КДЦ" саме під час розгляду справи судом на етапі проведення оціночно-будівельної експертизи умисно були вчинені протиправні дії щодо комплексної перебудови об'єкту нерухомості, який є предметом договорів, що оскаржуються у цій справі, з метою введення в оману як експертів, що проводили оціночно-будівельну експертизу цього об'єкту, так і суду задля уникнення можливості встановити первісний вигляд будівель станом на вересень 2016 року та відповідно визначити достовірну ринкову вартість спірного об'єкта нерухомості.

Позивач, звертаючись до суду із позовом, має принаймні законне очікування на поновлення своїх порушених прав у судовому порядку.

Позивач вважає, що судові рішення, які набрали законної сили повинні мати юридичну значимість щодо питання, відносно якого воно ухвалювалося, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду". Європейський суд з прав людини, рішення якого згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, є джерелом права в Україні, неодноразово вказував, зокрема і у справі "Устименко проти України" (заява № 32053/13), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

Таким чином, з метою поновлення порушених прав та інтересів Позивача за поданим позовом та з метою уникнення настання обставин подальшого протиправного використання та розпорядження Товариством КДЦ "КДЦ" спірними об'єктами нерухомості, позивач вважає за необхідне звернутися до суду із заявою про забезпечення позову.

Частиною 1 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Так, відповідно до статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) встановленням обов'язку вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов'язання;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об'єкти інтелектуальної власності;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заходами забезпечення позову є тимчасове обмеження прав особи тією мірою та таким чином, як це необхідно для збереження в період розгляду справи можливості безперешкодного виконання рішення суду в разі задоволенню позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або з наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов'язання тощо).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, згідно зі статтями 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Виходячи зі змісту заяви, предмету позову, суд дійшов висновку про безпідставність заяви про забезпечення позову, оскільки остання не містить обґрунтованих доводів щодо реальних, існуючих обставин, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог про визнання недійсними договорів купівлі-продажу нежитлового приміщення від 15.09.2016, укладених між ПрАТ "Весна" та ТОВ "КДЦ" і нотаріально посвідчених за реєстровими №№1352, 1354, 1356, та про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів про право власності відповідача-2 на нежитлові приміщення загальною площею 298,6 кв.м. (реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 101), 361,9 кв.м. (реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 101) та 385,6 кв.м. (реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 101) відповідно, що розташовані за адресою: м. Кропивницький, вул. Дворцова, 13, яке (право власності) виникло на підставі вищезазначених договорів купівлі-продажу.

Суд зазначає, що під час вирішення питання про наявність підстав для забезпечення позову, обов'язок по доведенню та обґрунтуванню наявності очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача, обґрунтованості та невідвертості додаткових зусиль і витрат у майбутньому, покладається саме на позивача.

Таким чином, суд не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення заяви позивача про забезпечення позову.

Судовий збір, відповідно до вимог ст. 6 Закону України "Про судовий збір" та ст. 129 ГПК України, покладається на заявника (позивача).

Керуючись ст. 3, 12, 136-137, 140, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви №б/н від 23.01.2019 позивача - гр. ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Примірники ухвали направити: ОСОБА_1 (АДРЕСА_1), ПрАТ "Весна" (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 10, офіс 19), ТОВ "Консультаційно-діагностичний центр "КДЦ" (25006, м. Кропивницький, вул. Дворцова, 13), Кіровоградській міській раді (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41), Приватному нотаріусу Кіровоградського (Кропивницького) міського нотаріального округу Кіровоградської області Задніпряному О.А. (АДРЕСА_2), ОСОБА_3 (АДРЕСА_1).

Суддя Н.М. Коваленко

Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості надавати інформацію про веб-адресу судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, одночасно з врученням (надсиланням/видачі) копії повного або скороченого такого рішення до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5013.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.