ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

01.02.2019

Справа № 910/935/19

Суддя Гумега О.В., розглянувши

позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Трикотажна фабрика "Роза"

до Міністерства оборони України

про внесення змін до договору щодо продовження строків поставки

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Трикотажна фабрика "Роза" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства оборони України з вимогами про:

- внесення змін до Договору № 286/3/18/173 від 26.04.2018 щодо продовження строків поставки, а саме: п. 1.2 розділу І. "Предмет договору" викласти у запропонованій позивачем редакції;

- зобов'язання Міністерства оборони України відкликати вимогу від 03.01.2019 № 286/39 щодо забезпечення виконання Договору № 286/3/18/173 від 26.04.2018 на підставі банківської гарантії № BGV/U/03-2-1296 від 13.04.2018.

Дослідивши матеріали позовної заяви № 713 від 23.01.2019 (вх. № 935/19 від 28.01.2019), суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні (п. 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (п. 5).

Позивачем не дотримано вимог п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на таке.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем, окрім вимоги про внесення змін до спірного договору, заявлено також вимогу про зобов'язання Міністерства оборони України відкликати вимогу від 03.01.2019 № 286/39 щодо забезпечення виконання Договору № 286/3/18/173 від 26.04.2018 на підставі банківської гарантії № BGV/U/03-2-1296 від 13.04.2018.

Разом з тим, у позовній заяви відстуні жодні обгрунтування щодо обраного позивачем способу захисту (зобов'язання відповідача вчинити певні дії), який він просить суд застосувати для захисту його прав, свобод чи інтересів, зокрема, не вказано, чи передбачено такий спосіб захисту законом або договором.

Разом з тим суд відзначає, що за загальним правилом (ч. 1 ст. 5 ГПК України) суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Зазначене слід розуміти так, що суд захищає права, свободи та інтереси осіб у спосіб, який прямо передбачено нормою матеріального права або договором.

При цьому позивач, обираючи спосіб захисту, який він просить суд застосувати для захисту його прав, свобод чи інтересів, може обирати між декількома способами захисту (передбаченими законом або договором), якщо це не заборонено законом.

Якщо ж законом або договором не передбачено способу захисту, який би ефективно захищав права, свободи чи інтереси позивача, суд може захистити їх у спосіб, що не суперечить закону (ч. 2 ст. 5 ГПК України).

Наведене з урахуванням положень ч. 1 ст. 2 ГПК України означає, що спосіб захисту, який позивач може обрати, а суд застосувати при здійсненні судочинства, у будь-якому випадку має бути ефективним, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням, дає змогу забезпечити реальне поновлення у порушених правах.

Отже, обираючи спосіб захисту, позивач насамперед повинен перевірити, чи не передбачає закон або договір ефективного способу захисту.

Якщо спосіб захисту законом або договором передбачено, позивач повинен обрати саме цей спосіб.

Позивачем не дотримано вимог п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позивачем не надано повного викладу обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги, зокрема, в контексті необхідності залучення до участі у справі третьої особи.

Так, на першому аркуші позовної заяви позивачем зазначено учасників судового процесу: позивача, відповідача, а також третю особу - Акціонерне товариство "Український будівельно-інвестиційний банк".

За змістом ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов'язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Як вбачається з позовної заяви і доданих до неї документів, позивач із заявою про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, до суду не звертався, а рівно позивач не зазначив, на які права чи обов'язки визначеної ним у позові третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі, а також не зазначив, на чиїй стороні - позивача або відповідача визначену ним третю особу належить залучити до участі у справі.

Позивачем не дотримано вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, згідно яких передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921 грн. 00 коп.

Згідно з п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли у позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд:

- внести зміни до Договору № 286/3/18/173 від 26.04.2018 щодо продовження строків поставки, а саме: п. 1.2 розділу І. "Предмет договору" викласти у запропонованій позивачем редакції;

- зобов'язати Міністерства оборони України відкликати вимогу від 03.01.2019 № 286/39 щодо забезпечення виконання Договору № 286/3/18/173 від 26.04.2018 на підставі банківської гарантії № BGV/U/03-2-1296 від 13.04.2018.

Отже, позивачем у позовній заяві заявлено дві вимоги немайнового харатеру, відтак, за подання даної позовної заяви позивач мав сплатити судовий збір у загальному розмірі 3842,00 грн. (1921,00 грн. х 2 = 3842,00 грн.).

Натомість, на підтвердження сплати судового збору за подання позовної заяви позивачем до останньої додано платіжне доручення № 3918 від 22.01.2019, згідно якого сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн., тобто, лише за одну вимогу немайнового характеру.

За наведених обставин, позивачем не дотримано вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України щодо сплати судового збору у встановленому розмірі.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано без додержання вимог п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 162, п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд відзначає, що з метою усунення встановлених недоліків позивач має:

- надати обгрунтування щодо способу захисту (зобов'язання відповідача вчинити певні дії), який позивач просить суд застосувати для захисту його прав, свобод чи інтересів;

- навести повний виклад обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги, зокрема, в контексті необхідності залучення до участі у справі третьої особи, яку зазначено у позові позивачем.

- надати докази сплати судового збору у встановленому розмірі.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання обгрунтування щодо способу захисту (зобов'язання відповідача вчинити певні дії), який позивач просить суд застосувати для захисту його прав, свобод чи інтересів;

- наведення повного викладу обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги, зокрема, в контексті необхідності залучення до участі у справі третьої особи, яку зазначено у позові позивачем.

- надання доказів сплати судового збору у встановленому розмірі.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня вручення даної ухвали.

4. Звернути увагу позивача, що виконання ним вимог ухвали суду у строк, встановлений судом, доводиться саме позивачем.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 01.02.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                            О.В.Гумега