ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2019 року Справа № 906/600/18

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Грязнов В.В. , суддя Філіпова Т.Л.

секретар судового засідання Гладка Л.

за участю представників сторін:

позивача: не з'явився

відповідача:Приведьон В.М.

за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Житомиробленерго" на ухвалу господарського суду Житомирської області від 12.11.18р. у справі № 906/600/18 (суддя Лозинська І.В., повний текст складено 15.11.18р.)

за позовом: Фізичної особи - підприємця Хоменка Олександра Володимировича (Житомирська область, Чуднівський район, с. Вільшанка)

до: Акціонерного товариства "Житомиробленерго" (м. Житомир)

про визнання недійсним рішення комісії по розгляду акту порушень ПКЕЕ

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа - підприємець Хоменко О.В. звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовною заявою до АТ "Житомиробленерго" про визнання недійсним рішення комісії Чуднівського РЕМ АТ "ЕК "Житомиробленерго" з розгляду актів порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом №40 від 06.06.2018 про нарахування 81362,53 грн. недорахованої електричної енергії.

Рішенням Господарського суду Житомирської області позов задоволено.

Водночас, Господарським судом Житомирської області 12.11.18 р. винесено окрему ухвалу, яку вирішено надіслати на адресу АТ «Житомиробленерго».

Вказана ухвала обґрунтована тим, що посадова особа відповідача, під час здійснення перевірки дотримання позивачем ПКЕЕ, вживала ненормативну лексику, що призвело до порушення даним працівником АТ «Житомиробленерго» загальновживаних етичних правил поведінки.

Крім того, суд першої інстанції прийшов до висновку, що відповідачем пропущено шестимісячний строк для проведення контрольного огляду засобу обліку позивача, що є порушенням п. 3.18 ПКЕЕ.

Не погоджуючись з прийнятою окремою ухвалою стосовно дій працівників АТ «Житомиробленерго», відповідач звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій, просить скасувати ухвалу Господарського суду Житомирської області від 12.11.18 року.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що працівник відповідача не вживав ненормативну лексику по відношенню до позивача та спілкувався лише з іншим працівником відповідача.

Скаржник стверджує, що п. 3. 18 ПКЕЕ на час винесення окремої ухвали, втратив чинність.

Крім того, вважає, що судом першої інстанції порушено норми процесуального та матеріального права, неповно з'ясовані обставини справи. Судом не зазначено, в чому саме полягає порушення законодавства відповідачем, яку норму права порушено, які дії слід вчинити відповідачу.

В судове засідання від 16.01.19 р. представник позивача не з'явились. Про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги був повідомлений належним чином.

Відповідно до частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Дослідивши матеріали справи, колегія приходить до висновку про можливість розгляду справи у відсутності представника позивача, оскільки останній не скористався своїми правами, передбаченими статтею 42 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши матеріали та обставини справи, апеляційну скаргу, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом при винесенні рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що в апеляційну скарги слід задовольнити, а оскаржувану ухвалу скасувати, виходячи з наступного.

Окрема ухвала - це засіб реагування господарського суду на виявлені під час судового розгляду порушення законності або суттєвих недоліків у діяльності підприємства, установи, організації, державного чи іншого органу, їх працівників чи посадових осіб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.. 246 ГПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу. Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню.

Згідно із ч. 7 ст. 246 ГПК України, з метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

В окремій ухвалі має бути зазначено закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його стаття, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення. Просте перерахування допущених порушень без зазначення конкретних норм чинного законодавства або перерахування норм права, порушення яких встановлено у судовому розгляді, є неприпустимим. Вказівки, що містяться в окремій ухвалі, повинні бути максимально конкретними і реальними для виконання.

Отже, для усунення недоліків та виконання вимог суду вказівки мають бути максимально конкретними і реальними для їх усунення, оскільки за ухилення від їх виконання передбачена відповідальність.

Разом з тим, оскаржувана ухвала не містить посилання на особу порушника, не містить посилання на конкретні норми закону чи іншого нормативно-правового акта, як і не містить реальних вказівок щодо заходів, яких має вжити АТ «Житомиробленерго» на її виконання.

При цьому, апеляційний суд вважає, що низький рівень культури спілкування та професійної етики працівників АТ «Житомиробленерго» не є недоліком в діяльності підприємства та не є підставою в розуміння ст.. 246 ГПК України для постановлення окремої ухвали.

Водночас, колегія суддів вважає неправомірним посилання суду першої інстанції на порушення відповідачем п. 3.18 ПКЕЕ, виходячи з наступного.

Пунктом 3.18 ПКЕЕ визначено перелік даних, які вказуються в паспорті електронного багатофункціонального засобу обліку. Тоді, як шестимісячний строк проведення контрольного огляду засобів обліку передбачений п. 3.33 ПКЕЕ. А відтак, твердження суду першої інстанції, що відповідачем порушено п. 3.18 ПККЕ є помилковим.

Водночас, колегія суддів враховує те, що АТ «Житомиробленерго» порушено строк проведення контрольного огляду приладів обліку на 36 днів, що є незначним пропуском встановленого строку. А тому, вказане порушення не може вважатися суттєвим недоліком у діяльності роботи відповідача.

Суд апеляційної інстанції враховує те, що окрема ухвала дає можливість суду відреагувати на деякі порушення закону, стосовно яких він не може самостійно вжити заходів для усунення цих порушень, причин та умов, що їм сприяли, для встановлення винних осіб та притягнення їх до юридичної відповідальності.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу на те, що ПКЕЕ, на які посилався суд першої інстанції при винесенні окремої ухвали, втратили чинність на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.18р.- 11.06.18р.

Оскільки, на час постановлення окремої ухвали ПКЕЕ, втратили чинність, а тому відсутня необхідність для вжиття заходів для усунення порушень передбачених вказаними правилами.

При цьому, окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому. Оскільки, ПКЕЕ втратили чинність, то запобігти їх порушення відповідачем у майбутньому є неможливим.

Враховуючи, що оскаржувана окрема ухвала господарського суду першої інстанції прийнята на підставі та з посиланням виключно на п. 3.18 ПКЕЕ, який не стосується виявлених судом порушень та правила, які взагалі втратили чинність, визнати оскаржувану ухвалу законною та обгрунтованою неможливо.

Таким чином, колегія суддів вважає, що оскаржувана окрема ухвала є формальною за змістом та не містить конкретних і реальних для виконання вказівок, що свідчить про неправильне застосування апеляційним господарським судом статті 246 ГПК України, а тому ухвала підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 246, 269, 270, 271, 273, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Житомиробленерго" на ухвалу господарського суду Житомирської області від 12.11.18р. у справі № 906/600/18 задовольнити. Ухвалу господарського суду Житомирської області від 12.11.18р. у справі № 906/600/18 скасувати.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у строк та в порядку, встановленому статтями 287-289 ГПК України.

Справу №906/600/18 повернути господарському суду Житомирської області.

Повний текст постанови складений "18" січня 2019 р.

Головуючий суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Грязнов В.В.

Суддя Філіпова Т.Л.