суддів Великої Палати Верховного Суду
Бакуліної С. В., Уркевича В. Ю.
Справа № 911/2034/16
Провадження № 12-303гс18
у справі № 911/2034/16 за позовом Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Броварської міської ради (далі - Міськрада) до: 1. Головного управління Держгеокадастру у Київській області (далі - ГУ Держгеокадастру у Київській області), 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Інтер-Профіт» (далі - ТОВ «Компанія Інтер-Профіт»), 3. Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Інтер-Кастомс» (далі - ТОВ «Компанія Інтер-Кастомс»), 4. Публічного акціонерного товариства «Банк Михайлівський» (далі - Банк), треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні відповідачів: 1. ОСОБА_3, 2. ОСОБА_4, 3. ОСОБА_5, 4. ОСОБА_6, 5. ОСОБА_7, 6. ОСОБА_8, 7. ОСОБА_9, 8. ОСОБА_10, 9. ОСОБА_11, 10. ОСОБА_12, 11. ОСОБА_13, 12. ОСОБА_14, 13. ОСОБА_15, 14. ОСОБА_16, 15. ОСОБА_17, 16. ОСОБА_18, 17. ОСОБА_19, 18. ОСОБА_20, 19. ОСОБА_21, 20. ОСОБА_22, 21. ОСОБА_23, 22. ОСОБА_24, 23. ОСОБА_25, 24. ОСОБА_26, 25. ОСОБА_27, 26. ОСОБА_28, 27. ОСОБА_29, 28. ОСОБА_30, 29. ОСОБА_31, 30. ОСОБА_32, 31. ОСОБА_33, 32. ОСОБА_34, 33. ОСОБА_35, 34. ОСОБА_36, 35. ОСОБА_37, 36. ОСОБА_38, 37. ОСОБА_39, 38. ОСОБА_40, 39. ОСОБА_41, 40. ОСОБА_42, 41. ОСОБА_43, 42. ОСОБА_44, 43. ОСОБА_45, 44. ОСОБА_46, 45. ОСОБА_47, 46. ОСОБА_48, 47. ОСОБА_49, 48. ОСОБА_50, 49. Державне підприємство «Радіопередавальний центр», про визнання недійсними наказів, визнання недійсними договорів іпотеки, витребування земельних ділянок, за касаційною скаргою першого заступника прокурора Київської області на постанову Київського апеляційного господарського суду від 02 липня 2018 року.
У червні 2016 року керівник Броварської місцевої прокуратури Київської області звернувся до Господарського суду Київської області з позовом в інтересах держави в особі Міськради до ГУ Держгеокадастру у Київській області, ТОВ «Компанія Інтер-Профіт», ТОВ «Компанія Інтер-Кастомс», Банку про:
- визнання недійсними наказів ГУ Держгеокадастру у Київській області від 25 червня 2013 року про припинення права користування земельною ділянкою та від 24 липня 2013 року про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність 48-ми фізичним особам;
- визнання недійсними договорів іпотеки від 23 грудня 2014 року № 1377, укладеного між ТОВ «Компанія Інтер-Профіт» та Банком, та від 30 червня 2015 року № 910, укладеного між ТОВ «Компанія Інтер-Кастомс» та Банком;
- витребування на користь територіальної громади в особі Міськради з незаконного володіння ТОВ «Компанія Інтер-Профіт» земельних ділянок загальною площею 76,6705 га, вартістю 2 622 131,10 грн, а з незаконного володіння ТОВ «Компанія Інтер-Кастомс» земельної ділянки загальною площею 18,00 га, вартістю 615 600 грн, розташованих по АДРЕСА_1.
Позов мотивовано тим, що земельна ділянка комунальної власності загальною площею 94,67 га неправомірно вибула з володіння територіальної громади міста Бровари. В порушення земельного законодавства ГУ Держземагенства у Київській області безпідставно передало земельну ділянку у власність 48-ми фізичним особам для ведення особистого селянського господарства, а тому вона на підставі статей 387, 388 Цивільного кодексу України підлягає поверненню власнику. Договори іпотеки підлягають визнанню недійсними, оскільки Міськрада, як власник земельних ділянок, не є їх стороною.
Господарський суд Київської області рішенням від 05 жовтня 2017 року в позові відмовив.
Київський апеляційний господарський суд постановою від 02 липня 2018 року рішення Господарського суду Київської області від 05 жовтня 2017 року скасував, провадження у справі закрив на підставі пункту 1 частини першої статті 231 Господарського процесуального кодексу України, оскільки спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.
Постанова мотивована тим, що вимоги про визнання недійсними наказів ГУ Держземагентства у Київській області підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки вони стосуються прав та охоронюваних законом інтересів фізичних осіб. Інші позовні вимоги мають похідний характер.

У жовтні 2018 року перший заступник прокурора Київської області звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою про скасування зазначеної постанови та про передачу справи для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції. Скаржник посилається на порушення апеляційним судом правил предметної та суб'єктної юрисдикції.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 17 грудня 2018 року відкрила касаційне провадження та на підставі частини шостої статті 302 Господарського процесуального кодексу України передала справу разом з касаційною скаргою першого заступника прокурора Київської області на розгляд Великої Палати Верховного Суду, оскільки судове рішення оскаржується з підстав порушення правил предметної та суб'єктної юрисдикції.

Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 26 грудня 2018 року справу № 911/2034/16 за касаційною скаргою першого заступника прокурора Київської області на постанову Київського апеляційного господарського суду від 02 липня 2018 року прийняла та призначила до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи на 20 березня 2019 року.

Однак з ухвалою Великої Палати Верховного Суду про призначення цієї справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи погодитися не можемо з огляду на таке.

Відповідно до частин третьої - шостої статті 301 Господарського процесуального кодексу України розгляд справ у суді касаційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п'ятисот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здійснюється без повідомлення учасників справи, крім справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження. Перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п'ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Так, за загальним правилом, закріпленим частиною третьою статті 301 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справ у суді касаційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

За змістом частини четвертої статті 301 цього Кодексу без повідомлення учасників справи здійснюється перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто законодавець чітко передбачив можливість перегляду рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи саме у справах, предметом позову в яких є вимоги майнового характеру, а саме вимоги, які підлягають вартісній оцінці та «ціна позову в яких не перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

Водночас положеннями частини п'ятої статті 301 Господарського процесуального кодексу України законодавець уточнює випадки, коли справа може розглядатися судом касаційної інстанції без повідомлення її учасників, зокрема коли «перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи».

З огляду на викладене та оскільки предметом позову в цій справі є, зокрема, вимога про витребування земельних ділянок (вартістю 2 622 131,10 грн і 615 600 грн відповідно), тобто вимога майнового характеру, ціна позову в якій, як убачається з матеріалів касаційної скарги, перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також ураховуючи, що предметом перегляду в суді касаційної інстанції є постанова суду апеляційної інстанції, якою скасовано рішення суду першої інстанції і закрито провадження у справі, - розгляд такої справи в суді касаційної інстанції повинен здійснюватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи відповідно до частини третьої статті 301 Господарського процесуального кодексу України.

Окремо слід зауважити, що висновок Консультативної ради європейських суддів № 6 від 24 листопада 2004 року, на який міститься посилання в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26 грудня 2018 року, має рекомендаційний характер і не є обов'язковим, зокрема, й для Верховного Суду. Адже сама по собі Консультативна рада європейських суддів є консультативним органом при Комітеті Міністрів Ради Європи.

Таким чином, оскільки Велика Палата Верховного Суду є визначеним судом касаційної інстанції для розгляду таких справ, вважаємо, що розгляд цієї справи має відбутися в порядку, визначеному законом, зокрема статтею 301 Господарського процесуального кодексу України, а тому справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Судді: С. В. Бакуліна

В. Ю.Уркевич