ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" січня 2019 р. Справа№ 911/2230/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Агрикової О.В.

суддів: Хрипуна О.О.

Чорногуза М.Г.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження

без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу

товариства з обмеженою відповідальністю «Трейдом»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.10.2018

у справі №911/2230/18 (суддя Усатенко І.В.)

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Трейдом»

до 1. Київської обласної державної адміністрації,

2. публічного акціонерного товариства

по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз»,

3. Козинської селищної ради

про визнання права власності, витребування майна із чужого незаконного володіння, -

встановив:

У жовтні 2018 ТОВ«Трейдом» (позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Київської обласної державної адміністрації (відповідач1), ПАТ по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» (відповідач2), Козинської селищної ради (відповідач3) про визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Так, позивач просив:

1. Визнати за ТОВ«Трейдом» право власності на 76/100 часток від загальної довжини 7962,7 метрів погонних інженерної мережі газопостачання високого тиску «Обухів-смт.Козин» (Київська область Обухівський район).

2. Витребувати у Козинської селищної ради і у ПАТ по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» і передати ТОВ«Трейдом» 76/100 часток від загальної довжини 7962,7 метрів погонних інженерної мережі газопостачання високого тиску «Обухів-смт.Козин» (Київська область Обухівський район).

Перша позовна вимога про визнання права власності заявлена до відповідача1 Київської обласної державної адміністрації.

Друга позовна вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння заявлена до відповідачів2, 3 (ПАТ по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» та Козинської селищної ради).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.10.2018 у справі №911/2230/18 позовну заяву ТОВ«Трейдом» до Київської обласної державної адміністрації, ПАТ по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз», Козинської селищної ради про визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння передано за виключною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18 позовну заяву ТОВ«Трейдом» до Київської обласної державної адміністрації, ПАТ по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз», Козинської селищної ради про визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння і додані до неї документи повернуто без розгляду на підставі ч.5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

При постановленні вказаної ухвали місцевий господарський суд дійшов до висновку про те, що позивачем порушено правила об'єднання позовних вимог.

Не погодившись з постановленою ухвалою, ТОВ«Трейдом» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18 за позовом ТОВ«Трейдом» до Київської обласної державної адміністрації, ПАТ по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз», Козинської селищної ради про визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння. Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на те, що ним при звернення до господарського суду не порушено правил об'єднання позовних вимог.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.11.2018 апеляційну скаргу ТОВ«Трейдом» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) ІонніковаІ.А., судді КоротунО.М., СулімВ.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 у справі №911/2230/18 відкрито апеляційне провадження та призначено розгляд справи на 11.12.2018.

На підставі службової записки секретаря судової палати та розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2018 у зв'язку з перебуванням судді ІонніковоїІ.А. на лікарняному призначено повторний автоматизований розподіл справи №911/2230/18.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2018 апеляційну скаргу ТОВ«Трейдом» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) АгриковаО.В., судді ХрипунО.О., ЧорногузМ.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2018 у справі №911/2230/18 прийнято апеляційну скаргу ТОВ«Трейдом» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18 у визначеному складу колегії суддів. Розгляд апеляційної скарги ТОВ«Трейдом» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18 вирішено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

Відповідачами1, 2, 3 відзивів на подану апеляційну скаргу не надано. Відповідно до ч.3 ст.263 Господарського процесуального кодексу України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено колегією суддів, позовні вимоги у справі №911/2230/18 обґрунтовані наступним.

Відповідно до протоколу загальних зборів засновників ТОВ«Трейдом» №9 від 31.03.2005, а також статуту ТОВ«Трейдом» одним із засновників останнього є акціонерне товариство «Київська пересувна механізована колона-2» (АТ «КПМК- 2») із часткою 99,9690% в статутному капітулі. Свою частку в статутний капітал позивача акціонерне товариство «КПМК-2» внесло майном, у тому числі газопроводом високого тиску «м.Обухів - Сосновий бір» (смт.Козин). Згідно із порядком ведення бухгалтерського обліку 06.04.2005 ТОВ«Трейдом» прийняв вказаний газопровід на баланс товариства.

Позовні вимоги до відповідача1 обґрунтовані тим, що 28.03.2016 за ТОВ«Трейдом» зареєстровано право власності на спірний об'єкт нерухомості.

Право власності виникло внаслідок виконання контракту від 25.07.2002 №ХХІІ-7 на будівництво газопроводу високого тиску від м.Обухів до смт.Козин, який був укладений між Управлінням капітального будівництва Київської обласної державної адміністрації (замовник) і ЗАТ«Київська пересувна механізована колонна - 2» (підрядник), правонаступником якої стало АТ«Київська пересувна механізована колонна - 2», сторони за договором про сумісну діяльність створили об'єкт спільної часткової власності, права і обов'язки за яким визначили актом про розподіл газу у газопроводі високого тиску від м.Обухів до смт.Козин від 09.12.2003, де зазначили частку кожного з учасників у новоствореному майні (24% належать замовнику; 76% належить підряднику). Всупереч вказаного Київська обласна державна адміністрація поза волею власника 76/100 частки цього майна - ТОВ«Трейдом» - розпорядилася ним шляхом передачі газопроводу високого тиску згідно Авізо від 03.12.2007 №104-07 і актів приймання закінченого будівництвом об'єкта систем газопостачання від 24.11.2003, 05.04.2003 на баланс для подальшої експлуатації Козинській селищній раді Обухівського району Київської області, що є порушенням права власності позивача на майно.

В позовній заяві зазначено, що на підставі наданих у 2016 році AT «КПМК-2» оригіналів документів - свідоцтва про право власності на нежитлову будівлю за адресою смт.Козин, вул.Юності, 1, висновку щодо технічної можливості поділу за рішенням приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ШевченкоД.Г. (індексний номер 28976545 від 28.03.2016) за ТОВ«Трейдом» зареєстровано право власності на об'єкт нерухомості - котельню газову зовнішніх мереж із зовнішньою інженерною мережею газопостачання високого тиску, загальною довжиною 9946,7 м п., що складається з 1984 м п.- «Конча-Заспа-Плюти» і спільна часткова власність у розмірі 76/100 від загальної довжини 7962,7 м п.- «м.Обухів - смт.Козин», та мережею середнього тиску, загальною довжиною 12362 м п.

Разом з тим, позовні вимоги до відповідачів2, 3 обґрунтовуються позивачем наступними тим, що рішенням від 07.12.2007 №3-14-У Козинська селищна рада весь газопровід високого тиску «м.Обухів - смт.Козин» прийняла до комунальної власності з передачею в оперативне управління ВАТ«Київоблгаз». За актом від 20.08.2008 №63 Козинська селищна рада передала вказане майно на баланс ВАТ«Київоблгаз». В наступному Козинська селищна рада за договором на господарське відання складовими Єдиної газотранспортної системи від 22.05.2013 №143/2013 безоплатно строком на 25 років передала газопровід високого тиску «м.Обухів смт.Козин» ВАТ«Київоблгаз». Отже Козинська селищна рада Обухівського району Київської області отримала майно позивача з незаконних підстав, а тому її рішення від 07.12.2007 №3-14-У про прийняття до комунальної власності цього майна - газопроводу високого тиску «м.Обухів смт.Козин», акт від 20.08.2008 №63 і договір з ПАТ «Київоблгаз» про безоплатну передачу ВАТ«Київоблгаз» на 25 років складових Єдиної газотранспортної системи України від 22.05.2013 №143/2013, де 76/100 частин належать позивачу, є недійсними.

Згідно з п.2 ч.5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об'єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За своїм процесуальним призначенням інститут об'єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об'єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об'єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об'єднання вимог, є об'єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов'язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з'ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов'язку.

На переконання колегії суддів, за вимогами до відповідача1 та відповідачів2, 3 господарському суду необхідно проводити окремі процесуальні процедури із визначенням та дослідженням різного кола доказів щодо встановлення обставин справи.

Так, до предмета доказування за вимогами до відповідача1 входять, зокрема, обставини виникнення (часток та дати виникнення) права спільної часткової власності за договором про сумісну діяльність на спірне майно у засновника позивача, подальшої передачі цього майна позивачу, виділення часток та підстав їх набуття позивачем відповідачем1, отримання спірного майна до статутного капіталу юридичної особи - позивача, тощо.

До предмета доказування за вимогами до відповідачів2, 3 входять, зокрема, обставини прийняття рішень Козинською селищною радою починаючи з 2007року, набуття спірного майна у комунальну власність, передачі в оперативне управління ВАТ«Київоблгаз», укладення договору на господарське відання складовими єдиної газотранспортної системи, обставини недійсності відповідних рішень і, як наслідок, договорів передачі всього майна без згоди позивача у володіння іншим особам, встановлення факту отримання на баланс та господарське відання газопроводу відповідачем2 тощо.

З наведеного встановлено, що позовні вимог до відповідача1 та відповідачів2, 3 не є однорідними, ґрунтуються на різних підставах виникнення, обґрунтовуються різними доказами, не є взаємопов'язаними між собою або похідними.

Відтак, висновок суду першої інстанції про те, що сумісний розгляд вказаних вище вимог є недоцільним, перешкоджатиме всебічному, повному і належному з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору в межах однієї справи у строк, встановлений Господарським процесуальним кодексом України, колегія суддів вважає законним та обґрунтованим.

Разом із тим, відповідно до ч.2 ст.4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Частиною 3 ст.22 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» місцеві господарські суди розглядають справи, що виникають із господарських правовідносин, а також інші справи, віднесені законом до їх юрисдикції.

Подання позовної заяви за правилами Господарського процесуального кодексу України означає, що позовна заява повинна бути подана за правилами предметної та суб'єктної юрисдикції справ відповідно до ст.20 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.3, 5 ст.30 ГПК України спори, що виникають з приводу нерухомого майна, розглядаються господарським судом за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов'язані між собою позовні вимоги пред'явлені одночасно щодо декількох об'єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об'єкта, вартість якого є найвищою. Спори, у яких відповідачем є Кабінет Міністрів України, міністерство чи інший центральний орган виконавчої влади, Національний банк України, Рахункова палата, Верховна Рада Автономної Республіки Крим або Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські ради або обласні, Київська і Севастопольська міські державні адміністрації, а також справи, матеріали яких містять державну таємницю, розглядаються місцевим господарським судом, юрисдикція якого поширюється на місто Київ.

Відтак, позовна вимога про визнання права власності до Київської обласної державної адміністрації підлягає розгляду Господарським судом міста Києва на підставі ч.5 ст.30 ГПК України.

Натомість, вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння до відповідачів2, 3, з огляду на місцезнаходження спірного майна (Київська область), підлягає розгляду у суді за місцезнаходження майна (Господарський суд Київської області).

Тобто, позивачем заявлено та об'єднано в одну позовну заяву вимоги, які згідно визначеної процесуальним кодексом виключної підсудності слід розглядати різними господарськими судами, що є порушенням правил виключної підсудності.

Доводи позивача про те, що ним при звернення до господарського суду не порушено правил об'єднання позовних вимог, спростовуються вищевикладеним.

Відповідно до ст.276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, судові витрати, понесені у зв'язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, покладаються на скаржника.

За наведених у даній постанові обставин, колегія суддів дійшла висновку, що відсутні підстави для зміни чи скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18.

Керуючись ст.ст.129, 227, 234 269, 275, 281 - 284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

постановив:

1. Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Трейдом» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.10.2018 у справі №911/2230/18 залишити без змін.

3. Справу №911/2230/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та в строк, передбачені ст.ст.288, 289 ГПК України.

Головуючий суддя О.В. Агрикова

Судді О.О. Хрипун

М.Г. Чорногуз