ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

14.01.2019

Справа № 910/16663/18

Суддя Бондаренко Г.П., розглянувши

Позовну заяву Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ"

До 1. Національного банку України та

2. Компанії Slater Commercial LTD (Слейтер Комершал ЛТД)

Про визнання недійсним договору застави

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "ДНІПРОАЗОТ" (далі – позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Національного банку України" (далі – відповідач-1), Компанії Slater Commercial LTD (Слейтер Комершал ЛТД, далі - відповідач-2), про визнання недійсним договору застави № 30 від 13.03.2015 та про визнання неправомірної бездіяльності Компанії Slater Commercial LTD (відповідача-2) як акціонера позивача, яка відобразилася у невжитті заходів щодо припинення або розірвання договору застави № 30 від 13.03.2015.

Позовні вимоги обґрунтовані умисним порушенням відповідачем-1 та Акціонерним товариством “Комерційний банк “Приватбанк” умов кредитного договору № 19 від 03.03.2009, виконання якого є забезпеченим договором застави № 30 від 13.03.2015, який був вчинений за наявності навмисного введення відповідачем – 1 та третьою особою позивача в оману, внаслідок чого позивач, посилаючись на ст.ст.203, 2015, 230 Цивільного кодексу України, просить визнати договір застави № 30 від 13.03.2015 недійсним, а також визнати неправомірною бездіяльність Компанії Slater Commercial LTD (відповідача-2), яка відобразилась у невжитті передбачених статутом товариства заходів по припиненню або розірванню договору застави.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2018 залишено позовну заяву Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ" без руху, встановлено позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення цієї ухвали шляхом: подання до суду доказів про наявність/відсутність офіційного представництва Компанії Slater Commercial LTD; подання до суду письмових обґрунтувань необхідності та підстав залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1 Акціонерного товариства Комерційний банк “Приватбанк”; подання до суду письмових пояснень щодо пов’язаності між собою позовних вимог щодо підстав виникнення та поданих доказів, а також не утруднення розгляду справи через таке поєднання позовних вимог, а також пояснення щодо зміни підстав поєднання позовних вимог з огляду на попередні ухвали суду від 03.12.2018 та 10.12.2018.

28.12.2018 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви на виконання вимог ухвали суду від 19.12.2018, в якій зазначив про те, що: позивачу не відомо про наявність чи відчутність офіційного представництва Компанії Slater Commercial LTD (Слейтер Комершал ЛТД) на території України, крім того позивач не зазначив також і засобів зв`язку з компанією -нерезидентом, яка є основним акціонером позивача, про що він сам зазначає в тексті позовної заяви; як вбачається в даному позові, спірний договір застави був укладений між позивачем та відповідачем-1 в межах забезпечення виконання зобов’язань АТ «КБ «Приватбанк» згідно кредитного договору від 03.03.2009 року № 19, що в свою чергу може утруднити виконання АТ «КБ «Приватбанк» власних обов’язків перед національним банком; станом на виникнення спірних правовідносин, акціонером Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ" є Компанія Slater Commercial LTD (Слейтер Комершал ЛТД) із часткою в статутному капіталі товариства в кількості більше 44, 4 млн. акцій, що складає суттєву участь у товаристві; з боку вказаного акціонера не було вжито заходів по захисту прав власного акціонерного товариства шляхом, зокрема, скликання загальних зборів або наглядової ради.

Щодо поданої представником позивача заяви та щодо викладеного у ній, суд зазначає, що так як Компанія Slater Commercial LTD є акціонером позивача, тим більше із часткою в статутному капіталі товариства в кількості більше 44, 4 млн. акцій, Акціонерному товариству "ДНІПРОАЗОТ" достеменно має бути відомо про наявність або відсутність представництва даної особи на території України, а також номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти даної компанії, оскільки відповідно до вимог чинного законодавства, що регулює діяльність акціонерних товариств, позивач зобов`язаний здійснювати повідомлення даної особи в установленому порядку, зокрема, але не виключно, щодо скликання зборів акціонерів, і повинен достеменно знати, хто представляє інтереси даної компанії-нерезидента.

Разом з тим, відповідно до статті 47 Господарського процесуального кодексу України, позов може бути пред'явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:1) предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права або обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов'язки.

Як вбачається з наведених у позові підстав позову та поданих доказів, вимогу про визнання договору недійсним, позивач обґрунтовує, з посиланням на ч. 1 ст. 203, ч. 1 ст. 215 та ч. 1 ст. 230 ЦК України, тим, що договір застави № 30 від 13.03.2015, як правочин, не був спрямований відповідачем-1 на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним, був вчинений за наявності навмисного введення відповідачем-1 та третьою стороною в оману позивача, а також був вчинений за наявністю обставин, які були відомі лише відповідачу-1 та третій стороні, тобто дана вимога стосується недійсності правочину

Натомість, вимогу про визнання неправомірною бездіяльності відповідача-2, як акціонера позивача, останній обґрунтовує тим, що з боку вказаного акціонера не було вжито відповідних заходів по захисту прав власного акціонерного товариства, тобто дана вимога має ознаки спору, що випливає з корпоративного законодавства.

Враховуючи наведене, позивачем не надав доказів щодо пов’язаності між собою позовних вимог до відповідача-1 та відповідача-2, отже, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги не пов'язані між собою підставами виникнення та поданими доказами, оскільки недійсність договору позивач обґрунтовує відсутністю його спрямування на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним, введенням в оману позивача та вчиненням договору за наявності обставин, які були відомі лише відповідачу-1. А визнання бездіяльності відповідача-2, як акціонера, протиправною, позивач обґрунтовує відсутністю доказів вчинення відпоідачем-2, як акціонером дій, спрямованих на захист інтересів товариства.

При цьому, посилання позивача, що відповідач-2 повинен був вчинити дії по захисту товариства з огляну на очевидну недійсність спірного договору не робить обидві вимоги заявленими як зі спільною підставою позову - недійсності договору, оскільки порушення своїх прав з боку відповідача-1 позивач вбачає, як зі сторони контрагента по договору, а зі сторони відповідача-2 - як порушенням акціонером корпоративних обов'язків.

При цьому, суд звертає увагу, що ухвалами Господарського суду міста Києва від 03.12.2018 та 10.12.2018 позовна заява Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ" вже поверталась заявнику, однак, при повторному зверненні до суду заявник вказані недоліки не усунув.

Отже, вказані дії свідчать про недобросовісність виконання позивачем своїх обов’язків щодо звернення до суду з вказаним позовом, а також містять ознаки вчинення дій для утруднення розгляду справи по суті спору, оскільки поєднання позовних вимог до відповідача-1 та відповідача-2 щодо різних видів правовідносин, має на меті не сприяння ефективному захисту прав позивача, а залучення до складу учасників справи компанії-нерезидента без зазначення його засобів зв`язку, а також наявності/відсутності офіційного представництва (представника) на території України, про що за переконанням суду, позивачеві має бути достеменно відомо, для застосування процедури направлення судових документів з застосуванням вимог Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах, що може призвести до затягування розгляду справи в частині вимог щодо визнання правочину недійсним, які можуть бути розглянуті і без вимог до компані-нерезидента (акціонера позивача) щодо виконання ним своїх обов`язків як акціонера позивача.

Отже, недоліки, встановлені ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2018 позивачем не були усунуті в часниі вимог про обгрунтування та підставності поєднання позовних вимог, а також надання засобів зв`язку та даних щодо представництва (представника) відповідача-2.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем усупереч ст. 173 ГПК України об'єднано в одній позовній заяві декілька позовних вимог, не пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, і вимоги не є основними та похідними позовними вимогами, а отже позовна заява підлягає поверненню без розгляду.

При цьому, навіть у тому випадку, коли позивач правомірно об'єднав вимоги, пов'язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об'єднаних вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору. За переконанням суду, поєднання позовних вимог позивачем до відповідача-1 та відпоідача-2 не сприятиме виконанню завдань господарського судочинства, встановлених ст. 2 ГПК України, таке поєднання суттєво утруднити вирішення спору щодо кожної з заявлених вимог та може призвести до необґрунтованого затягування вирішення спору щодо заявлених вимог.

Положення ч. 1 ст. 174 ГПК України є імперативними, і чітко внормовують залишення позовної заяви без руху, у випадку, якщо позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 172, 164, 172 ГПК України.

Суд звертає увагу позивача на положення ч. 1 ст. 43 ГПК України, якою внормовано, що учасники процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. При цьому зловживання процесуальними правами не допускається.

В ч. 4 ст. 174 ГПК України визначено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За змістом ч. 6 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви НЕ перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Положеннями ч. 2 ст. 235 ГПК України встановлено, що ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Враховуючи викладене, керуючись ч. 4 ст. 174, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва –

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву та додані до неї документи повернути Акціонерному товариству "ДНІПРОАЗОТ".

2. Ухвала набирає законної сили 14.01.2019 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч. 1 ст. 256 ГПК України.

Суддя                                                                       Г. П. Бондаренко