УХВАЛА

м. Київ

18.01.2019Справа № 910/562/19

За позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі

Київської міської ради

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерхліб"

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Маркетанг Плюс"

про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішень про державну реєстрацію права власності

Суддя Бондаренко Г. П.

Без виклику представників сторін

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заступник прокурора м. Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерхліб" (далі - відповідач - 1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Маркетанг Плюс" (далі - відповідач - 2) про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішень про державну реєстрацію права власності. В позовній заві заступник прокурора міста Києва просить суд:

- скасувати рішення (індексний номер 43840127 від 02.11.2018) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Інтерхліб» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш.А.;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу (серія та номер 14) земельної ділянки (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2, укладений 05.01.2019 між ТОВ «Інтерхліб» (ідентифікаційний код: 24935095) та ТОВ «Маркетанг Плюс» (ідентифікаційний код: 42714322);

- скасувати рішення (індексний номер 44969769 від 05.01.2019) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Маркетанг Плюс» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Мельничук І.М.

Позовні вимоги обґрунтовані фактом незаконного вибуття з комунальної власності земельної ділянки (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7, 383 га по АДРЕСА_2, оскільки будь - яких рішень про відчуження спірної земельної ділянки Київською міською радою не приймалось, державний акт на право власності на земельну ділянку (серії ЯЖ № 879240 від 15.02.2007 не видавався.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Всупереч наведеним вимогам закону позивачем в позовній заяві зазначено місцезнаходження відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Маркетанг Плюс", яке не відповідає інформації щодо місцезнаходження відповідного відповідача, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Так, згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю "Маркетанг Плюс" є адреса: 09100, Київська область, м. Біла Церква, Військове містечко № 3, буд. 240, кв. 49, а позивачем в позовній заяві зазначена адреса: 09100, Київська область, м. Біла Церква, Військове містечко, буд. 240, кв. 49.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позовна заява містить, зокрема, позовні вимоги щодо скасування рішення (індексний номер 43840127 від 02.11.2018) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Інтерхліб» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш.А. та щодо скасування рішення (індексний номер 44969769 від 05.01.2019) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Маркетанг Плюс» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Мельничук І.М. Водночас заступник прокурора не визначає відповідачами по справі ні Державного реєстратора КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламов Ш. А., ні Приватного нотаріуса Білоцерківського міського нотаріального округу Мельничук І. М.

У відповідності до ст. 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. При цьому, похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги) (абз. 2 ч. 1 ст. 173 ГПК України).

Водночас згідно з ч. 4 наведеної статті не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Як зазначалося вище заступником прокурора заявлено вимоги про: (1) скасування рішення (індексний номер 43840127 від 02.11.2018) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Інтерхліб» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш.А.; (2) визнання недійсним договору купівлі-продажу (серія та номер 14) земельної ділянки (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2, укладений 05.01.2019 між ТОВ «Інтерхліб» (ідентифікаційний код: 24935095) та ТОВ «Маркетанг Плюс» (ідентифікаційний код: 42714322); (3) скасування рішення (індексний номер 44969769 від 05.01.2019) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Маркетанг Плюс» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Мельничук І.М.

Такі вимоги по своїй суті є об'єднаними вимогами, пов'язаними між собою підставами виникнення та поданими доказами одного й того самого позивача до різних відповідачів. При цьому, вимога про скасування рішення (індексний номер 44969769 від 05.01.2019) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Маркетанг Плюс» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Мельничук І.М. є похідною вимогою, задоволення якої залежить від задоволення вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу (серія та номер 14) земельної ділянки (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2, укладеного 05.01.2019 між ТОВ «Інтерхліб» (ідентифікаційний код: 24935095) та ТОВ «Маркетанг Плюс» (ідентифікаційний код: 42714322) (основної вимоги).

Разом з тим, вимога про скасування рішення про (індексний номер 43840127 від 02.11.2018) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Інтерхліб» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш.А. сама по собі є вимогою, яку належить розглядати в порядку адміністративного судочинства. При цьому, суд зазначає, що особа, яка вчинила дану дію та до якої пред`явлено вказану вимогу не входить до складу відповідачів у справі.

Так, відносини, пов'язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно зі статтею 11 цього Закону державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Отже, державний реєстратор є суб'єктом владних повноважень, а правовідносини, які виникають між ним та заявником прав чи їх обтяжень - публічно-правовими. Захист прав та інтересів відповідного заявника від порушень з боку цього суб'єкта владних повноважень, якщо ці порушення полягають, наприклад, у перевищенні повноважень, недотриманні строків, процедури, умов та інших визначених законом особливостей вчинення реєстраційних дій, є завданням адміністративного судочинства та має відбуватися у відповідному порядку.

З урахуванням наведеного, предметом доказування по вказаній вимозі є обставини, що підтверджують законність чи незаконність прийнятого Державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш.А. Зі змісту позовної заяви вбачається, що втручання в права позивача (органу уповноваженого на розпорядження землями комунальної власності) було здійснено державним реєстратором шляхом прийняття оскаржуваного рішення без дотримання встановленої законом процедури.

Саме лише зазначення про порушення рішенням державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень прав позивача на розпорядження землями комунальної власності не свідчить про те, що спір має приватноправовий характер.

Із суті вказаної позовної вимоги випливає, що предметом спору у відповідній частині позовних вимог є лише правомірність рішень державного реєстратора та відповідність вказаного рішення вимогам Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", а тому такий спір пов'язаний із захистом прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин.

Питання правомірності чи неправомірності набуття ТОВ "Інтерхліб" права власності на земельну ділянку, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Радистів, 73 (оскарження державного акту на право власності на земельну ділянку серії та номер ЯЖ №879240, виданого 15.02.2005 Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) перед судом не порушено.

У відповідній частині (за відповідною вимогою) спір стосується виключно проведення державної реєстрації права власності земельної ділянки, а не підстав набуття такого права, та не є спором про право, що виключає розгляд такої позовної вимоги (самої по собі/основної) у порядку господарського судочинства.

Вимоги щодо реєстрації майна, інших реєстраційних дій можуть розглядатися судами в порядку цивільного чи господарського судочинства (залежно від суб'єктного складу), якщо такі вимоги є похідними (задоволення яких залежить від задоволення іншої - основної позовної вимоги) від спору щодо такого майна або майнових прав у зв'язку з оскарженням заінтересованою особою не самої реєстраційної дії (рішення), а підстави її проведення.

Конституційний Суд України у Рішенні від 14.12.2011 № 19-рп/2011 надав конституційне тлумачення положень частини другої статті 55 Конституції України. Так, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб'єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Конституційний Суд України зазначив, що КАС регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб'єктом владних повноважень управлінських функцій і розгляд яких безпосередньо не віднесено до підсудності інших судів.

Крім того, Конституційний Суд України в Рішенні № 6-зп від 25.11.1997 сформулював правову позицію, за якою удосконалення законодавства в контексті статті 55 Конституції України має бути поступовою тенденцією, спрямованою на розширення судового захисту прав і свобод людини, зокрема судового контролю за правомірністю й обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень (пункт 2 мотивувальної частини).

Враховуючи наведене, заявлена заступником прокурора вимога щодо скасування рішення (індексний номер 43840127 від 02.11.2018) про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Інтерхліб» на земельну ділянку (кадастровий номер НОМЕР_1) площею 7,383 га по АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: НОМЕР_2), прийняте державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш.А. сама по собі підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, оскільки у відповідній частині спір виник унаслідок виконання державним реєстратором владних управлінських функцій та має публічно-правовий характер.

Як зазначалося судом вище, згідно з ч. 4 ст. 173 ГК України не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства.

Отже всупереч положенням п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України заступником прокурора не визначено належним чином ні змісту позовних вимог, ні осіб до яких пред'явлені відповідні позовні вимоги.

Положеннями п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України унормовано, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

В позовній заяві заступник прокурора зазначає дві треті особи - Державний реєстратор КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламов Ш. А. та Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Мельничук І. М. Однак, заступником прокурора в позовній заяві не наведено жодного належного нормативно-правового обґрунтування необхідності та підстав залучення вказаних осіб до участі у справі, та не зазначено на стороні позивача чи відповідачів слід залучити таких третіх осіб до участі у справі.

При цьому, ч. 3 ст. 50 ГПК України внормовано, що у заявах про залучення третіх осіб на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що заявником позову не додержано вимог, встановлених ст. 162 ГПК України, а саме позовна заява не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та правових підстав щодо залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача або відповідачів - Державного реєстратора КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламова Ш. А. та Приватного нотаріуса Білоцерківського міського нотаріального округу Мельничук І. М. При цьому, суду зазначає, що позивачем заявлено позовні вимоги до зазначених вище осіб.

У відповідності до положень ст. 172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Положеннями ст. 164 ГПК України внормовано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Надані заступником прокурора оригінали накладної № 695 від 17.01.2019, та опису вкладення у цінний лист від 17.01.2019 (поштове відправлення № 695) НЕ свідчать про направлення відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю "Маркетанг Плюс" доданих до позовної заяви документів на адресу місцезнаходження відповідача, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Зважаючи на наведене Суд дійшов висновків, що відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю "Маркетанг Плюс" не була направлена копія позовної заяви та додані до неї документи, поданої до Суду.

Таким чином, заступником прокурора не додано до матеріалів справи документів, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Стаття 164 ГПК України встановлює вимоги до документів, що додаються до позовної заяви, та ч. 2 указаної статті зазначає, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаціно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинний від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з цим, як убачається з додатків до позову заступника прокурора в якості "доказів" останнім до позову додано копії документів засвідчені неналежним чином, на копіях документів доданих до позову відсутні прізвище та ініціали особи, яка засвідчує копію, та дата засвідчення копій.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Заступника прокурора м. Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради без руху.

2. Встановити заступнику прокурора строк на усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- поданням до суду заяви із зазначенням правильної адреси місцезнаходження відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Маркетанг Плюс";

- поданням до суду заяви із належним визначенням змісту позовних вимог та осіб до яких пред'явлені відповідні позовні вимоги;

- поданням до суду належним чином засвідчених доказів, доданих до позовної заяви;

- поданням до суду заяви із доданням до неї доказів відправлення відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю "Маркетанг Плюс" копії позовної заяви і доданих до неї документів на адресу місцезнаходження відповідача, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

- подання до суду письмової заяви з нормативно-правовим обґрунтуванням необхідності та підстав залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача або відповідача - Державного реєстратора КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламова Ш. А. та Приватного нотаріуса Білоцерківського міського нотаріального округу Мельничук І. М., в той час як процесуальним позивачем заявляються певні позовні вимоги;

- надання обґрунтування можливості та необхідності поєднання позовних вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, а також визначенням основних та похідних вимог у справі.

4. Попередити заступника прокурора, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 18.01.2019 та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко