ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"11" січня 2019 р. Справа№ 910/6942/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Мартюк А.І.

Буравльова С.І.

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватофис"

про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Власов Ю.Л., судді Пашкіна С.А., Калатай Н.Ф. від розгляду справи №910/6942/18

за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" та Національного банку України

на ухвалу Господарського суду міста Києва

від 23.08.2018

у справі №910/6942/18 (суддя Щербаков С.О.)

за позовом Національного банку України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватофис"

третя особа - Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк"

про стягнення 382261947, 46 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.08.2018 у справі №910/6942/18 клопотання відповідача про зупинення провадження у справі задоволено, зупинено провадження у справі №910/6942/18 до вирішення справи №910/7913/18 та набрання рішенням законної сили.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, третя особа (Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк") звернулась до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу і направити справу для продовження розгляду до місцевого суду.

Також не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач (Національний банк України) звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати, справу передати на розгляд місцевого суду.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 17.09.2018 у справі №910/6942/18 відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами третьої особи та позивача на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.08.2018 у справі №910/9642/18, об`єднано апеляційні скарги в одне провадження та призначено до розгляду.

25.06.2018 на виконання Указу Президента України №454/2017 від 29.12.2017 "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах", яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Відповідно до ч.6 ст.147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті "Голос України" №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Відповідно до ч.5 ст.31 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 15.11.2018, справу №910/6942/18 передано для розгляду колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Власов Ю.Л., судді Калатай Н.Ф., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 прийнято справу до провадження, розгляд апеляційних скарг призначено на 12.12.2018.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 у справі №910/6942/18 апеляційну скаргу відповідача на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.08.2018 у справі №910/6942/18 повернуто без розгляду.

26.11.2018 відповідачем подано до суду касаційну скаргу на вищевказану ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 у справі №910/6942/18.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2018 прийнято справу №910/6942/18 до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя Власов Ю.Л., судді: Калатай Н.Ф., Буравльов С.І., провадження у справі №910/6942/18 зупинено до закінчення перегляду у касаційному порядку Верховним Судом касаційної скарги відповідача у справі №910/6942/18 та повернення матеріалів справи до Північного апеляційного господарського суду.

10.12.2018 матеріали справи №910/6942/18 повернулися до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2018 провадження у справі №910/6942/18 поновлено.

У зв'язку із перебуванням головуючого судді Власова Ю.Л. у відпустці, розгляд справи №910/6942/18 призначений на 12.12.2018 не відбувся.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2018 у справі №910/6942/18 розгляд справи призначено на 26.12.2018.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду №09.1-08/743/18 від 26.12.2018 у зв`язку з перебуванням судді Буравльова С.І. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 26.12.2018 апеляційні скарги у справі №910/6942/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Власов Ю.Л., судді: Пашкіна С.А., Калатай С.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.12.2018 прийнято справу до провадження визначеним складом суду, у судовому засіданні 26.12.2018 оголошено перерву до 09.01.2019.

09.01.2019 відповідачем подано заяву про відвід суду у складі колегії суддів Північного апеляційного господарського суду головуючий суддя Власов Ю.Л., судді Калатай Н.Ф., Пашкіна С.А.

Дана заява мотивована тим, що у судді Власов Ю.Л., згідно щорічної декларації за 2017 рік поданої 28.03.2018., відкритий у Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк" банківський вклад на суму 120544,00 грн., а тому у Відповідача виникають сумніви щодо неупередженості судді Власова при розгляді даної справи, оскільки суддю та третю особу пов'язує майновий зв'язок.

Крім того, оскільки суддя Пашкіна С.А. та суддя Калатай Н.Ф., на думку Відповідача є представниками державної влади, а позивач є державною установою, відповідно данні судді також є упередженими та необ'єктивними всупереч принципу рівності судового процесу.

Відповідно до п. п. 1-3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів у складі: головуючого судді Власов Ю.Л., судді Пашкіна С.А., Калатай Н.Ф. дійшла висновку про необґрунтованість заявленого колегії суддів відводу, в зв'язку з чим ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.01.2018 матеріали справи №910/6942/18 вирішено передати для визначення автоматизованою системою відповідно до ст.32 Господарського процесуального кодексу України складу суду, який має вирішити питання про відвід колегії суддів, заявлений Товариством з обмеженою відповідальністю "Приватофис".

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2018 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватофис" про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Власова Ю.Л., судді Пашкіна С.А., Калатай Н.Ф. передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Зубець Л.П., суддів: Мартюк А.І., Буравльов С.І.

Згідно п. 7, п. 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Колегія суддів, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватофис" про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Власова Ю.Л., судді Пашкіна С.А., Калатай Н.Ф. дійшла висновку про її необґрунтованість, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та (ІІ) об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій) (див. рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, № 86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява № 65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 зазначено: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Розглянувши заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Власова Ю.Л., суддів Пашкіна С.А., Калатай Н.Ф., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування, в розумінні ст. ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу судді.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватофис" про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Власова Ю.Л., суддів Пашкіна С.А., Калатай Н.Ф.. у справі №910/6942/18 - відмовити.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді А.І. Мартюк

С.І. Буравльов