Господарський суд
Житомирської області
________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"14" січня 2019 р. м. Житомир Справа № 906/33/19

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П., розглядаючи позовну заяву Керівника Коростенської місцевої прокуратури (м. Коростень) та додані до неї матеріали до Олевської міської ради Житомирської області (м. Олевськ) та Приватної ремонтно-будівельної фірми "Комунальник" (м. Житомир) про зобов'язання відповідачів внести зміни до договору підряду № 309 від 18.09.2018 ,

ВСТАНОВИВ:

Позовну заяву Керівником Коростенської місцевої прокуратури (м. Коростень) подано в статусі позивача.

Водночас у позовній заяві зазначено, що саме Олевська міська рада ( відповідач-1) є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, оскільки джерелами фінансування будівництва є кошти державного бюджету України.

Звертаючись із даним позовом до суду в статусі позивача, прокурор зазначає, що вказана позовна заява подана, як захід прокурорського реагування на неналежне здійснення Олевською міською радою ( відповідач-1) захисту інтересів територіальної громади села Хочино Олевського району Житомирської області у створенні якісної та безпечної експлуатації сучасного центру безпеки громадян по вул. Малікова, 52 в с. Хочино, Олевського району, що проявляється у невжитті всіх можливих та необхідних заходів для виконання відповідачем -1 вимог чинного законодавства в частині внесення змін до умов договору підряду № 309 від 18.09.2018 щодо 10-ти річного гарантійного строку експлуатації об'єкта будівництва від дня його прийняття замовником, як визначено п.103 Загальних умов, а саме, не ініційовано внесення змін до договору в цій частині перед Приватною ремонтно-будівельною фірмою "Комунальник" (відповідач-2).

Мотивуючи правові підстави позову, прокурор посилається на ч.2 статті 651 ЦК України , відповідно до якої договір може бути змінено за рішенням суду на в и м о г у о д н і є ї із сторін договору у випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до предмету позову , прокурор просить в судовому порядку зобов'язати відповідачів , як сторін договору підряду № 309 від 18.09.2018 , внести зміни до його умов в частині гарантійного строку експлуатації об'єкта будівництва.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду, викладеної у постанові від 21.12.18року у справі № 922/901/17 підстави представництва прокурором інтересів держави з'ясовуються судами першої та апеляційної інстанцій, які мають досить широкий розсуд (дискрецію) в оцінці підстав звернення прокурора.

Так, частинами 1, 3 ст. 4 ГПК України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

ГПК України в чинній редакції, також установлює, що господарські суди розглядають, зокрема, справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності (пункт 1 частини першої статті 20 цього Кодексу) ( постанова ОСОБА_1 Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справа № 915/533/15).

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду, викладеної у постанові від 19.12.18року у справі №921/8/18, у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, прокурор має право звертатися до господарського суду в інтересах органу місцевого самоврядування. Однак як процесуальний представник останнього, а не як позивач.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі об'єднаної палати Касаційного господарського суду, викладеної у постанові від 07.12.18 у справі № 924/1256/17 та Верховного Суду у Касаційного господарського суду, викладеної у постанові від 05.12.18 у справі № 923/129/17, зміст п. 3 ч. 1 статті 131 - 1 Конституції України щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено. Інакше, розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави у суді не відповідатиме принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України) ( надалі за текстом - Верховний Суд).

Верховний Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, в тому числі, органи місцевого самоврядування, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено, зокрема у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі №906/240/18, від 01.11.2018 у справі №910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18).

Сам лише факт відсутності звернення суб'єкта владних повноважень із позовом до суду, не може свідчити про свідоме зволікання уповноваженого органу щодо захисту своїх прав та інтересів.

У позовній заяві, яка мотивована , серед іншого, приписами ч. 2 статті 651 ЦК України щодо суб'єкта звернення з позовом до суду у спорі, що виник на стадії зміни правочину у господарській діяльності, відсутні обґрунтовані підстави для представництва інтересів держави в господарському суді в статусі позивача із вимогою до органу місцевого самоврядування в статусі відповідача, як сторони договору підряду № 309 від 18.09.2018 , зобов'язати останнього внести до нього зміни. У позовній заяві відсутні посилання на норми права, які надають право особі, яка не є стороною договору , вимагати від його сторін внесення до нього змін.

Враховуючи викладене, у кожному випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу (правова позиція Верховного Суду у складі об'єднаної палати Касаційного господарського суду, викладена у постанові від 07.12.18 у справі № 924/1256/17).

Так, стаття 174 Кодексу визнає два процесуальні механізми , які суд вправі застосувати , встановивши , що позовну заяву подано без додержання , зокрема, вимог, викладених у статті 162 цього Кодексу, і зокрема:

- постановити ухвалу про залишення позовної заяви без руху , вказавши на її недоліки , спосіб та строк їх усунення;

- постановити ухвалу про повернення позовної заяви і доданих до неї документів , якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави ( п.4 ч.5).

Господарський суд ухвалює застосувати процесуальний механізм залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Керівника Коростенської місцевої прокуратури (м. Коростень) залишити без руху.

2. Керівнику Коростенської місцевої прокуратури протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви шляхом дотримання вимог ст.ст. 4, 20, 53 та 162 ГПК України та статті 172 цього Кодексу.

3. Роз'яснити Керівнику Коростенської місцевої прокуратури , що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається згідно з ч. ч. 4 та 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набрала законної сили 14.01.2019 року та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_2

1 - у справу

2- заявнику (рек. з пов.)