ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2019 року Справа № 923/828/18

Господарський суд Херсонської області у складі судді Павленко Н.А. при секретарі судового засідання Межерицької О.С.

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1, відсутні докази на підтвердження повноважень;

від відповідача: ОСОБА_2 - уповн. предст.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу:

за позовом: Товариства з додатковою відповідальністю "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562", м. Херсон

до відповідача: Акціонерного товариства "Херсонобленерго", м.Херсон

про визнання недійсним рішення про нарахування оперативно-господарської санкції

Описова частина рішення: Провадження у справі відкрито за позовною заявою Товариства з додатковою відповідальністю "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562" до Акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" "Херсонське міжрайонне відділення енергозбуту", в якій позивач просить визнати недійсним рішення Акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго" "Херсонське міжрайонне відділення енергозбуту" про застосування оперативно-господарської санкції у розмірі 360382,34грн., оформлене протоколом засідання комісії № 102 від 11.09.2018р.

За твердженнями позивача, постачальник електричної енергії набуває право визначити обсяг спожитої електричної енергії на підставі, мовою оригіналу: "Методики", лише при наявності з боку споживача електричної енергії навмисних протиправних дій, спрямованих на приховування реального обсягу спожитої електричної енергії.

Позивач вважає, що факт втручання споживача в роботу приладу обліку має бути підтверджено відповідною експертизою.

До моменту встановлення факту втручання споживачів у роботу приладу обліку, енергопостачальник не має підстав для здійснення нарахувань відповідно до, мовою оригіналу: "Методики", без наявності відповідних висновків спеціалізованих організацій.

08.11.2018р. судом отримано відзив на позовну заяву (вх.№10881/18 від 08.11.2018р.), у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог, як необгрунтованих та не доведених належними доказами.

Відповідач зазначає, що 11.06.2018р. набули чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, а Правила користування електричної енергії (ПКЕЕ) втратили чинність, у звязку з чим посилання позивача на положення ПКЕЕ є безпідставними.

За твердженнями відповідача, враховуючи характер вчиненого споживачем порушення (відключення лічильника, його знеструмлення) у відповідача не виникло обовязку доводити факт пошкодження чи втручання споживача в середину приладу обліку, як і не було необхідності проводити експертизу.

Ухвалою суду від 11.12.2018р. було змінено назву відповідача на Акціонерне товариство "Херсонобленерго" та було постановлено підготовче провадження у справі закрити, призначивши розгляд справи по суті.

09.01.2018р. за вх.№270/19 від представника позивача надійшло клопотання про перенесення судового засідання.

В обрунтування означеного клопотання представник позивача зазначив, що не має можливості з'явитися у судове засідання призначене на 10.01.2019р., оскільки буде приймати участь у іншому судовому процесі.

Представником позивача не було надано доказів на підтвердження обставин викладених в клопотанні про перенесення судового засідання.

Норми ГПК України не містять такої підстави для перенесення судового засідання, як клопотання сторони по справі.

Суд ухвалою залишив без задоволення означене клопотання позивача, яка на підставі ч.5 ст.233 ГПК була занесена до протоколу судового засідання.

В судовому засіданні 10.01.2018р. представник відповідача заперечував проти позовних вимог та просив залишити їх без задоволення.

Від позивача в судове засідання 10.01.2018р. з'явилась особа, яка не надала доказів на підтвердження повноважень бути представником ТДВ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562".

Відповідно до ч.3 ст.56 ГПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Особа, яка назвалася представником позивача, відповідно до Статуту не є керівником або членом виконавчого органу ТДВ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562".

Відповідно до п.11 Перехідних положень Конституції України, серед іншого передбачено, що виключно адвокатами у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року здійснюється представництво.

Відповідно до ст.58 ГПК України визначено коло осіб, які можуть бути представниками у господарських справах, зокрема, представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Відповідно до визначення поняття малозначна справа, яке міститься в ч.5 ст.12 ГПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При відкритті провадження по справі, справа №923/828/18 не визнавалася, як малозначна справа, а тому представником по даній справі з 01.01.2019р. може бути лише адвокат відповідно до вимог ст.58 ГПК України.

Згідно ч.4 ст.60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Особою, яка назвалася представником позивача, не було надано доказів на підтвердження повноважень адвоката, а тому означена особа, не була допущена судом в якості повноважного представника ТДВ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562".

На підставі ст. 240 ГПК України в судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників позивача та відповідача, господарський суд встановив:

30.12.2008р. між ВАТ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562" (правонаступником якого є ТДВ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562"), як споживачем та ВАТ "ЕК "Херсонобленерго" (правонаступником якого відповідно до ст. 1 Статуту є ПАТ "ЕК "Херсонобленерго", новим найменуванням якого є АТ "Херсонобленерго" ), як постачальником, було укладено договір про постачання електричної енергії №671 (а.с. 59-62).

За умовами Договору (п.п.1, 2.1, 2.2.2, 2.3.2) постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 315 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору. Під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобовязуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі ПКЕЕ). Постачальник зобовязується продавати (постачати) споживачу електроенергію, як різновид товару згідно з категорією струмоприймачів споживача відповідно до ПУЕ та гарантованого рівня надійності електропостачання схем електропостачання, визначених додатком №6 "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" Споживач зобовязується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 договору та режиму роботи електроустановки.

В розділі 4 Договору сторонами визначено відповідальність за невиконання чи неналежне виконання умов Договору, згідно з п.п.4.2.3, 4.2.4 якого споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006р. №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог п.п.4.2.1-4.2.3 Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Відповідно до п.7.1 Договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) споживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунковим способом згідно з вимогами Додатку №2 "Порядок розрахунків та графік зняття показів засобів обліку електричної енергії та подання їх до електропостачальної організації".

Відповідно до додатку №6/2 до договору про постачання електроенергії "Акт розмежування балансовової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" споживач несе відповідальність за буд.частину та усе ел.обладнання ТП-670, ел.лічильники встановлені в РУ-04 кВ ТП-670 та усе ел.обладнання споживача. Окрім того, в означеному додатку до договору визначено, що до обєктів споживача належить автобаза за адресою м.Херсон, Миколаївське шосе, 7а.

28.08.2018р. під час проведення перевірки ТДВ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562" за адресою м.Херсон, Миколаївське шосе, 7а., на обєкті споживача - автобаза, представниками відповідача за участю представника позивача було виявлено порушення п. 5.5.5.5., п.5.5.5.6., п.5.5.5.20 ПРРЕЕ, безоблікове користування електричної енергії, підєднання струмоприймачів поза приладом обліку, а саме з метою безоблікового користування електричною енергією споживач віджав гайки кіл напруги в наслідок чого дроти напруги вільно відєднуються від струмопровідних шин. При відключенні даних дротів лічильника зупиняється електроенергія споживається приладом обліку не враховується. Відключення проводилось через верхню частину РЩ-0,4кВ.

За результатами вказаної перевірки та виявленого порушення, представниками відповідача було складено акт про порушення №131567 від 28.08.2018р.

Акт про порушення №131567 підписаний двома представниками відповідача, а також представником позивача, без зауважень.

В акті про порушення №131567 було зазначено дату, час та місце засідання комісії позивача з розгляду акта про порушення.

Враховуючи, що акт про порушення складався в присутності представника позивача, то позивач був обізнаний про час та місце засідання комісії відповідача з розгляду акта про порушення

11.09.2018р. відбулося засідання комісії АТ "Херсонобленерго" з розгляду акту про порушення №131567 від 28.08.2018р. Як вбачається з витягу з протоколу №102 від 11.09.2018р., яким оформлено рішення означеного засідання комісії, розрахунок по акту про порушення ПРРЕЕ №131567 від 28.08.2018р. проведено згідно з п.2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ. Також, у графі вид порушення, зазначено: порушення п.2.1.3, дії споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку. Розрахунок було проведено за 6 місяців, до дня усунення порушення з 28.02.2018р. по 04.09.2018р. Відповідачу за порушення ПРРЕЕ було нараховано 360382,34грн. вартості не облікованої електричної енергії.

Позивач витяг з протоколу №102 від 11.09.2018р. та рахунок на оплату електричної енергії отримав 11.09.2018р., що підтверджується відміткою на витягу з протоколу.

ТДВ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562" не погоджуючись із рішенням комісії відповідача, яке оформлене протоколом №102 від 11.09.2018р. про нарахування ТДВ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562" за актом про порушення ПРРЕЕ №131567 від 28.08.2018р. 360382,34грн. вартості не облікованої електричної енергії, звернулось до суду за захистом своїх порушених прав.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу.

Статтею 235 ГК України передбачено, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною першою статті 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, в числі яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов'язань стороною, яка порушила зобов'язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

За приписами частини другої статті 236 ГК України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Отже, зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Законом України "Про ринок електричної енергії" визначаються правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулюються відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно ч. 2 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Частиною 6 ст. 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), зокрема, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженої Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018р. (далі - ПРРЕЕ).

Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборная особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Як зазначалося вище, акт про порушення №131567 від 28.08.2018р. підписаний двома представниками відповідача та представником позивача без зауважень.

Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), що затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 р. (у редакції Постанови НКРЕ № 1338 від 14.10.2010 р.), Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою.

Відповідно до пунктів 8.2.5., 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акту про порушення №131567 розрахунок вартості необлікованої електроенергії здійснено згідно вимог п. 2.5 Методики: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт/год) визначається за формулою 2.4: Wдоб = Р х t:доб х Кв, де: Р потужність (кВт), визначена згідно підпункту "в" п. 2.5 Методики, як дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність); tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, при цілодобовій роботі споживача становить 24 години, що підтверджується додатком 3 до Договору.

Кв (Кв.і) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1 до Методики). За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку, струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,75.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначається за формулою Дпер Дпор + ОСОБА_1), де: Дпор кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Як встановлено судом, відповідачем під час розрахунку застосовано показник потужності (кВт) згідно п. "в" (дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в договорі), а саме - 100 кВт, який визначений сторонами у додатку №6/2 до договору про постачання електричної енергії №671 від 30.12.2008р.

Підставою для застосування наведеного показника потужності стало обмеження в доступі до обстеження, ненадання відповідачем паспортних даних усіх струмоприймачів, на момент перевірки не було можливості увімкнути усі струмоприймачі на повну потужність. Вказані обставини наведені п. 5 акту про порушення №131567 від 28.08.2018р., який підписаний представником позивача. Спростувань (зауважень) щодо наведених обставини представником позивача в акті не зазначено. Відтак, комісією було прийнято рішення про нарахування недоврахованої електричної енергії, виходячи з дозволеної потужності згідно з умовами договору.

Щодо тверджень позивача про те, що акт про порушення №131567 від 28.08.2018р. не підписано уповноваженим представником відповідача, суд зазначає наступне.

Так, як зазначено в самому акті про порушення №131567 від 28.08.2018р. його було складено за участю представника споживача зав.гор. ОСОБА_3, який мав доступ до закритих приміщень позивача, допустив представників відповідача на обєкт позивача для перевірки, чого не може зробити неуповноважена особа.

Означене узгоджується з позицією викладеною в постанові Верховного Суду від 04.07.2018р. по справі №914/2510/16 та постанові Верховного Суду від 27.03.2018р. по справі №916/1385/17.

Представники відповідача не мали підстав сумніватися у тому, що ОСОБА_3І є повноважним представником позивача.

При цьому, представники енергопостачальної організації під час проведення перевірки не наділені повноваженнями щодо перевірки тих чи інших документів особи, яка здійснює їх допуск до приміщення, в якому проводиться така перевірка.

Твердження позивача з приводу того, що всі пломби на приладах обліку не ушкодженні, будь - яке втручання у роботу приладу обліку або мережі не доведено, а обовязкова експертиза щодо втручання позивача в роботу приладів обліку не проводилась, суд не приймає до уваги з огляду на наступне.

Так, актом про порушення №131567 від 28.08.2018р., серед іншого зафіксовано порушення позивачем п.5.5.5.20. ПРРЕЕ, яким передбачено, що споживач електричної енергії зобовязаний не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

В акті про порушення №131567 від 28.08.2018р. зазначено, що споживачем вчинено без облікове користування електричної енергії, підключення струмоприймачів поза приладом обліку, а саме споживач віджав гайки кіл напруги внаслідок чого дроти напруги вільно відєднуються від струмопровідних шин. При відключенні даних дротів лічильника, електроенергія яка споживається приладом обліку не враховується.

Означеними діями позивач серед іншого порушив п.5.5.5.5 та п.5.5.5.6. ПРРЕЕ, відповідно до яких споживач електричної енергії зобовязаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; споживач зобовязаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України.

Відповідно до витягу з протоколу №102 від 11.09.2018р. відповідач кваліфікував дії споживача як порушення п.2.1.3. Методики, а саме дії споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку.

Так, відповідно до п.2.1.3 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з в разі виявлення зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Враховуючи, що перелік порушень в підпункті 3) пункту 2.1 Методики, є невичерпним, то поняття пошкодження приладів обліку, розуміється як пошкодження будь-якого елементу, який є складовою частиною приладу обліку.

В свою чергу поняття інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, включає в себе будь які дії споживача, які призводять до зміни показів приладів обліку. При складані акту про порушення №131567 від 28.08.2018р. було зафіксовано такі дії позивача, як віджимання гайок кіл напруги, що в свою чергу призвело до зміни показів приладу обліку, а саме до того, що електрична енергія, яка споживається не враховується приладом обліку.

Також, в п.2.1. Методики вказано умову, за наявності якої факт пошкодження приладу обліку установлюється експертизою, а саме у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження приладів обліку.

Підписуючи акт про порушення №131567 від 28.08.2018р. представник позивача був обізнаний про виявлене відповідачем порушення та незгоди з зафіксованим фактом пошкодження приладу обліку не вказав, а тому з урахуванням умов п.2.1. Методики були відсутні підстави проводити експертизу засобу обліку.

Відповідно до ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Виходячи з викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення позову у даній справі.

Відповідно до ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, правові підстави позову.

ТДВ "Херсонське підприємство автомобільного транспорту 16562" в позовній заяві не наведено інших підстав для визнання недійсним рішення АТ "Херсонобленерго" про застосування оперативно-господарської санкції у розмірі 360382,34грн., оформлене протоколом засідання комісії № 102 від 11.09.2018р., окрім тих, що наведенні вище та не знайшли свого підтвердження при розгляді справи.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно до преамбули ЗУ "Про судовий збір" цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до чт.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позивачем заявлено одну вимогу не майнового характеру та позовну заяву подано до суду у 2018р.

Суми прожиткового мінімуму на 2018 рік встановлено Законом України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07.12.2017 р.2246-VIII, прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2018р. становить 1762грн.

З урахуванням означеного позивач при поданні позову з вимогою немайнового характеру мав сплатити 1762грн., а сплатив 5405,74грн.

Відповідно до ст.7 Закону України сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Враховуючи означене та відсутність клопотання позивача про повернення судового збору, внесеного в більшому розмірі, ніж встановлено законом, судовий збір, надмірно сплачений, у розмірі 3643,74грн. поверненню позивачу не підлягає.

В силу ст.129 ГПК України, враховуючи відмову у задоволенні позову судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст. ст. 123, 129, ст. 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Згідно з ч.1, 2 ст.241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення у порядку, передбаченому ст.257 ГПК України.

Повне рішення складено 15.01.2018р.

Суддя Н.А. Павленко