ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" січня 2019 р. Справа№ 925/440/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Чорногуза М.Г.

суддів: Агрикової О.В.

Хрипуна О.О.

секретар судового засідання: Михайленко С.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Корж В.М. довіреність № 500-08/124 від 29.12.18

від відповідача 1: не з'явився

від відповідача 2: не з'явився

від третьої особи 1: не з'явився

від третьої особи 2: Кірса В.В., адвокат, представник згідно ордеру серії ЧК №71341 від 10.01.19

розглянувши матеріали апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Азот"

на рішення Господарського суду Черкаської області від 17 жовтня 2018 року (повний текст складено 15.11.2018 р.)

у справі № 925/440/18 (суддя Дорошенко М.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Азот",

до: 1. Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області,

2. Державного підприємства "Сетам",

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів:

1. Приватного підприємства "Ажіо",

2. Приватного підприємства "Това"

про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна та звіту про визначення ринкової вартості об'єкту нерухомого майна, -

в с т а н о в и в :

Публічне акціонерне товариство "Азот" звернулось до Господарського суду Черкаської області з позовом про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна та звіту про визначення ринкової вартості об'єкту нерухомого майна (т.І, а.с.5-11).

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 17 жовтня 2018 року (у справі № 925/440/18 відмовлено повністю у задоволенні позову за вимогою про визнання недійсними електронних торгів з реалізації дитячого садка "Колосок", розташованого за адресою: м. Черкаси, вул. Нижня Горова (Калініна), 40, організованих ДП "Сетам" по лоту №269625, що відбулися 13.04.2018 та оформлені протоколом від 13.03.2018 №326692, (т.IV, а.с. 44-58).

30 листопада 2018 року, ПАТ "Азот" звернулось до з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Черкаської області від 17 жовтня 2018 року у справі №925/440/18, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги про визнання недійсними електронних торгів з реалізації дитячого садка "Колосок", розташованого за адресою: м. Черкаси, вул. Нижня Горова (Калініна), 40, організованих ДП "Сетам" по лоту №269625, що відбулися 13.04.2018 та оформлені протоколом від 13.03.2018 №326692 у повному обсязі.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 грудня 2018 року, апеляційна скарга ПАТ "Азот" у судовій справі № 925/440/18 передана на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Чорногуз М.Г., судді - Агрикова О.В., Хрипун О.О.

11 грудня 2018 року ухвалою Північного апеляційного господарського суду (головуючий суддя - Чорногуз М.Г., судді - Агрикова О.В., Хрипун О.О.) відкрито апеляційне провадження у справі № 925/440/18, розгляд апеляційної скарги відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ "Азот" на рішення Господарського суду Черкаської області від 17 жовтня 2018 року, розгляд якої призначено на 08 січня 2019 року.

02 січня 2019 року від представників третьої особи-2 та відповідача-2 надійшли відзиви на апеляційну скаргу.

10 січня 2019 року від представника позивача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, яке мотивовано тим, що ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси призначено експертизу в рамках кримінального провадження, якою на вирішення експерта поставлено питання відповідності вимогам законодавства звіту про визначення ринкової вартості майна (дитячого садка "Колосок") та визначення ринкової вартості вказаного майна. Враховуючи викладене позивач просив на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України зупинити провадження у даній справі до отримання висновку судово-будівельно-технічної експертизи, яка буде проведена Черкаським НДЕКЦ МВС України в межах кримінального провадження №0000144.

У судовому засіданні 10 січня 2019 року представник позивача підтримав клопотання про зупинення провадження та просив його задовольнити.

Представник третьої особи-2 проти задоволення вказаного клопотання заперечував.

Розглянувши клопотання позивача про зупинення провадження у справі, колегія суддів зазначає наступне.

За змістом п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у випадках об'єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об'єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Тобто положеннями вказаної статі не передбачено ані обов'язку, ані можливості зупинення провадження з метою фактичного отримання доказів, з огляду на що колегія суддів приходить до висновку про те, що у задоволенні клопотання позивача про зупинення провадження у справі слід відмовити.

Також, у судовому засіданні 10 січня 2019 року представник позивача надав пояснення, в яких підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Представник третьої особи-2 у судовому засіданні 10 січня 2019 року надав пояснення, в яких заперечував проти доводів апеляційної скарги та просив відмовити у її задоволенні, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Представники відповідачів та третьої особи-1 у судове засідання 10 грудня 2018 року не з'явились, про причини неявки колегію суддів не повідомили. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним, у розумінні ст.ст. 120, 242 ГПК України та ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень", чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень за ідентифікаторами 695, 709, 717.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи.

Ухвалою про відкриття апеляційного провадження та призначення апеляційної скарги до розгляду явка сторін обов'язковою не визнавалась і учасників процесу попереджено, що у разі неявки у судове засідання їх представників, справа буде розглянута за наявними матеріалами і така неявка представників відповідачів та третьої особи-1 не перешкоджає всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів. Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за наявними матеріалами та за відсутності представників відповідачів та третьої особи-1.

Згідно з ч. 1 ст. 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій Главі.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального і матеріального права встановила наступне.

05 лютого 2018 року заступник начальника відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Черкаській області Фесенко Я.М. у виконавчому провадженні №54239464 з примусового виконання вимоги Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України від 05.05.2017 №Ю-98-11-У про стягнення з ПАТ "Азот" боргу в сумі 13890388,05 грн. у присутності двох понятих і фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 як експерта-спеціаліста провела опис та арешт нерухомого майна, що належить боржнику, а саме дитячого садка "Колосок", який знаходиться по вул. Нижня Горова (Калініна), 40 у м. Черкаси (далі - майно), і передала це описане та арештоване майно на відповідальне зберігання ОСОБА_5, про що винесено постанову про опис та арешт майна боржника від 05.02.2018 (т.І, а.с. 75-75).

Вказану постанову 06.02.2018 супровідним листом від 05.02.2018 №901 надіслано відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Черкаській області ПАТ "Азот" і одержано останнім 08.02.2018, що ним не заперечується (т.ІІ, а.с.30, 31-33).

16 лютого 2018 року заступник начальника відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Черкаській області Фесенко Я.М. винесла постанову у виконавчому провадженні №54239464 про призначення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання ПП "Ажіо" для оцінки арештованого майна боржника. При цьому вказаний суб'єкт оціночної діяльності був визначений державним виконавцем самостійно без застосування електронної системи закупівель (т.І, а.с. 77).

16 лютого 2018 року відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Черкаській області (далі - відповідач-1) як замовником, ПП "Ажіо" (далі - третя особа-1), як виконавцем і Головним управлінняя юстиції у Черкаській області, як платник укладено Договір на проведення оцінки майна №405/18, згідно з яким замовник доручив, а виконавець узяв на себе зобов'язання виконати роботи з оцінки комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок", який знаходиться по вул. Нижня Горова (Калініна), 40 у м. Черкаси та належить публічному акціонерному товариству "Азот", а платник зобов'язався оплатити роботи за договірною ціною згідно з актом виконаних робіт (т.ІІ, а.с. 38).

06 березня 2018 року оцінювач приватного підприємства "Ажіо" ОСОБА_5 на підставі постанови державного виконавця від 16.02.2018 про призначення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для оцінки арештованого майна боржника у виконавчому провадженні №54239464 та договору на проведення оцінки майна від 16.02.2018 №405/18 склав звіт про оцінку майна (т.І, а.с. 22-76).

Відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Черкаській області листом від 06.02.2018 №1727 з метою проведення подальших виконавчих дій, направлено на адреси боржнику, стягувачу та Управлінню ДВС Головного управління юстиції у Черкаській області для ознайомлення та до відома висновок суб'єкта оціночної діяльності про вартість дитячого садка "Колосок" на 1 аркуші, який є невід'ємною частиною звіту, що міститься у матеріалах виконавчого провадження (т.І, а.с. 121-127).

У вказаному висновку суб'єкта оціночної діяльності про вартість комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок", розташованого по вул. Нижній Горовій (Калініна), 40 у м. Черкаси, зазначено, що ринкова вартість об'єкту оцінки складає 6154600,00 грн. без урахування ПДВ. При цьому у вказаному висновку зазначено, що земельна ділянка не була об'єктом оцінки та не є власністю боржника (т.І, а.с. 122-123).

07 березня 2018 року відповідач-1 подав відповідачу-2 заявку від 07.03.2018 №1728 на реалізацію на електронних торгах арештованого у виконавчому провадженні №54239464 майна позивача - комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок" вартістю 6154600,00 грн. без ПДВ (т.ІІ, а.с. 7-8).

Відповідач-2 на підставі отриманої ним від відповідача-1 заявки від 07.03.2018 №1728 в установлений Порядком строк вніс до Системи інформаційного повідомлення про електронні торги інформацію про майно та сформував лот торгів №269625, після чого була визначена дата проведення електронних торгів - 13.04.2018, що автоматично відобразилося у відповідному інформаційному повідомленні на веб-сайті реалізації майна.

13 квітня 2018 року відбулися спірні електронні торги з реалізації лота №269625 - комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок" за стартовою ціною 6154600,00 грн., переможцем яких став учасник 4, а саме ПП "Това" з найвищою ціновою пропозицією 6154600,00 грн., що оформлено протоколом проведення електронних торгів від 13.04.2018 №326692 (т.І, а.с. 84).

27 квітня 2018 року після оплати ПП "Нова" повної ціни придбаного на спірних електронних торгах комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок", що відбулося 26.04.2018, старший державний виконавець відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Черкаській області Яжук С.С. склав Акт про проведені електронні торги, який того ж дня був затверджений начальником названого відділу (т.І, а.с. 101).

Позовні вимоги, з урахуванням заяви про зміну підстав позову (т.ІІ. а.с. 94-96), мотивовані тим, що при проведенні оцінки арештованого майна та електронних торгів з його реалізації мали місце порушення вимог законодавства, які вплинули на результати торгів і у зв'язку з цим призвели до порушення прав і законних інтересів позивача як власника арештованого майна.

Апеляційної скаргу мотивовано з підстав аналогічних до викладених у позовній заяві тим, що на думку позивача судом першої інстанції не були прийняті та враховані його доводи в частині неповідомлення державною виконавчою службою позивача про результати визначення вартості вищевказаного майна, внаслідок чого останній був позбавлений можливості ознайомитись із такою оцінкою та оскаржити її результати у судовому порядку. Також, одним із порушень, які на думку позивача підтверджують незаконність реалізації арештованого майна на електронних торгах, та яке на думку позивача не враховано судом було те, що державним виконавцем визначено оцінювача цього майна, без проведення конкурсу (результати протоколом не оформлені), а також те, що договір №405/18 від 16.02.2018 р., який було укладено на проведення оцінки майна між державною виконавчою службою та оцінювачем не був підписаний усіма його сторонами (зокрема ГТУЮ у Черкаській області, як платником даної послуги), а також не були погоджені інші істотні умови договору, внаслідок чого він є неукладеним. Крім цього, позивач вважає, що призначення державним виконавцем особу, яка є зберігачем такого майна - ОСОБА_5, та директором ПП "АЖІО", що здійснювало оцінку вказаного майна, а також враховуючи, що переможцем електронних торгів - TOB "ТОВА", директором якого є також ОСОБА_5, на його думку свідчить про відсутність неупередженості та об'єктивності при проведенні оцінки і про особисту зацікавленість вказаної особи в придбанні цього майна. Також, на думку позивача вказаний об'єкт було передано на реалізацію за заниженою вартістю, а судом не були враховані докази та доводи позивача щодо невідповідності ринкової вартості цього майна, та необґрунтовано відхилені його відповідні клопотання, в тому числі в частині зупинення розгляду справи.

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, у відзивах на неї відповідач-2 та третя особа-2 посилаються на підстави аналогічні до викладених у відзивах на позов та зазначають, що оцінка арештованого майна у виконавчому провадженні з метою проведення прилюдних торгів не стосується самих правил проведення прилюдних торгів та має самостійний спосіб та строки її оскарження, тому результати такої оцінки не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо вони не оскаржувались і не визнавались незаконними у встановлений спосіб. Доводи позивача щодо пов'язаності та особистої заінтересованості оцінювача та покупця арештованого майна є надуманими. Також у відзивах на апеляційну скаргу зазначено, що позивачем не доведено, що вказані ним обставини вплинули або могли вплинути на результат торгів та не зазначено, чим саме це порушило його права і законні інтереси, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійними та те, що на недоведеність доказами заниження вартості арештованого майна при проведенні його оцінки у виконавчому провадженні, на відсутність нормативно встановленої заборони участі в електронних торгах з продажу арештованого майна суб'єкта оціночної діяльності, який здійснював оцінку цього майна, на недоведеність порушень правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результати торгів та на законні права позивача.

З'ясувавши обставини справи та здійснивши перевірку їх доказами з урахуванням доводів сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Оскільки відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених ч.ч. 1-3 та ч.ч. 5, 6 ст. 203 ЦК, зокрема, у зв'язку з невідповідністю змісту правочину ЦК та іншим актам цивільного законодавства (ч. 1 ст. 215 ЦК України).

Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду України від 24.10.2012 р. у справі № 6-116цс12 та від 06.04.2016 р. ц справі № 3-242гс16.

Відповідно до ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, зокрема щодо порядку виявлення майна, його опису та арешту, регулюються Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 №1404-VIII та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 р. №512/5.

Частиною 1 ст. 58 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено, що майно, на яке накладено арешт, крім майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону, передається на зберігання боржникові або іншим особам (далі - зберігач), що призначені виконавцем у постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника, під розписку. Копія постанови видається боржнику, стягувачу, а якщо обов'язок щодо зберігання майна покладено на іншу особу - також зберігачу.

Відповідно до ч. 8 ст. 56 Закону України "Про виконавче провадження" виявлені під час опису цінні папери, ювелірні та інші побутові вироби із золота, срібла, платини і металів платинової групи, дорогоцінного каміння і перлів, а також лом і окремі частини таких виробів, на які накладено арешт, підлягають обов'язковому вилученню і не пізніше наступного робочого дня передаються на зберігання установам Національного банку України, які зобов'язані прийняти їх на безоплатній основі.

Арештоване за постановою державного виконавця від 05.02.2018 майно позивача (комплекс нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок") не є майном, вказаним у частині восьмій статті 56 Закону України "Про виконавче провадження", тому в силу частини першої статті 58 цього Закону могло бути передане на зберігання будь-якій іншій особі, крім боржника, у тому числі і оцінювачу ОСОБА_5

Доказів оскарження позивачем постанови про опис та арешт майна боржника в частині передачі його на зберігання ОСОБА_5 - матеріали справи не містять.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Частиною 1 ст. 2 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що цей Закон застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень. Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

Листом від 30.03.2017 №11949/6103-0-26-17/22 Міністерство юстиції України повідомило Головні територіальні управління юстиції в областях та м. Києві про необхідність дотримання принципів здійснення закупівель та максимального застосування електронної системи закупівель при відборі постачальників товарів та надавачів послуг, очікувана вартість предмета закупівель яких становить від 3000,00 грн. (т.І, а.с. 209).

Враховуючи, що інформація щодо можливості оформлення таких закупівель протоколом носить рекомендаційний характер, колегія суддів зазначає про безпідставність посилань апелянта на відсутність такого проколу, як на порушення органом виконавчої служби вимог закону.

Пунктом 4.1 Договору на проведення оцінки майна від 16.02.2018 №405/18 його сторони установили розмір плати за проведення оцінки майна у сумі 2900,00 грн. без урахування ПДВ.

Оскільки очікувана вартість предмета закупівлі за договором на проведення оцінки майна від 16.02.2018 №405/18 становить 2900,00 грн., тому з огляду на ч. 1 ст. 2 Закону України "Про публічні закупівлі" та вказаний лист Міністерство юстиції України, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що у спірних правовідносинах з метою відбору суб'єкта оціночної діяльності цей Закон не підлягав застосуванню, як не підлягала застосуванню відповідачем-1 в обов'язковому порядку електронна система закупівель, він сам вправі був визначити і залучити будь-якого суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки арештованого майна позивача, у тому числі і ПП "Ажіо".

Крім того, надані до матеріалів справи відповідачем-1 та ПП "Ажіо" засвідчені копії договору на проведення оцінки майна від 16.02.2018 №405/18 підписані уповноваженою особою Головного управління юстиції у Черкаській області та скріплені печаткою останнього (т.ІІ, а.с. 38).

Отже, за наявності інших, підписаних і скріплених печаткою Головного управління юстиції у Черкаській області, примірників договору на проведення оцінки майна від 16.02.2018 №405/18 доводи позивача щодо його неукладеності (з посиланням на відсутність підпису уповноваженої особи Головного управління юстиції у Черкаській області і відтиску печатки останнього на наданій відповідачем-1 позивачу копії одного з примірників цього договору) є помилковими.

Відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Черкаській області листом від 06.02.2018 №1727 з метою проведення подальших виконавчих дій, направлено на адреси боржнику, стягувачу та Управлінню ДВС Головного управління юстиції у Черкаській області для ознайомлення та до відома висновок суб'єкта оціночної діяльності про вартість дитячого садка "Колосок" на 1 аркуші, який є невід'ємною частиною звіту, що міститься у матеріалах виконавчого провадження (т.І, а.с. 121-127).

У вказаному висновку суб'єкта оціночної діяльності про вартість комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок" зазначено, що ринкова вартість об'єкту оцінки складає 6154600,00 грн. без урахування ПДВ. При цьому у вказаному висновку зазначено, що земельна ділянка не була об'єктом оцінки та не є власністю боржника (т.І, а.с. 122-123).

Згідно з ч. 5 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

За твердженням відповідача-1 він 07.03.2018 із супровідним листом від 06.03.2018 №1727 надіслав ПАТ "Азот" рекомендованим листом зі штрихкодовим ідентифікатором №341 висновок суб'єкта оціночної діяльності про вартість комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок" від 06.03.2018 на одному аркуші, що підтверджується фіскальним чеком відділення поштового зв'язку м. Черкаси №18 ПАТ "Укрпошта" від 07.03.2018 №4548.

Також головний державний виконавець відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Черкаській області ОСОБА_9 у своїй заяві свідка від 22.05.2018, оформленій у відповідності з вимогами ст. 88 ГПК України, зазначила, що вона особисто запакувала в конверт копію висновку суб'єкта оціночної діяльності - приватного підприємства "Ажіо" про вартість дитячого садка Колосок" станом на 06.03.2018 у сумі 6154600,00 грн. разом із супровідним листом від 06.03.2018 і зареєструвала його у журналі вихідної кореспонденції. 07.03.2018 цей конверт з вкладенням надіслано сторонам виконавчого провадження, у т.ч. ПАТ "Азот" зі штрихкодовим ідентифікатором №341 (т.І, а.с. 128).

Вказані обставини підтверджується також наявними у матеріалах справи копіями поштового чеку та Журналу (т.І, а.с. 124-127).

При цьому, викладені у позовній заяві та апеляційній скарзі доводи про одержання ним 12.03.2018 у поштовому відправленні зі штрихкодовим ідентифікатором №341 іншого документу, ніж визначено відповідачем належними та допустимими доказами не обґрунтовано.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про доведеність належними, допустимими, достовірними і достатніми доказами факту надіслання відповідачем-1 позивачу 07.03.2018 висновку суб'єкта оціночної діяльності про вартість комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок" від 06.03.2018 рекомендованим листом зі штрихкодовим ідентифікатором №341, що в свою чергу свідчить про те, що позивач був ознайомленим з результатами проведеної суб'єктом оціночної діяльності, ПП "Ажіо" оцінки комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок".

Відповідно до пункт 3 розділу ІІ Порядку разом із заявкою на реалізацію арештованого майна залежно від того ким визначалася його вартість подаються копії таких документів, що підтверджують вартість (оцінку) арештованого майна: повідомлення сторін про визначення вартості майна або акт виконавця про визначення вартості майна, або звіт суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання про оцінку майна.

Відповідач-1 разом із заявкою від 07.03.2018 №1728 на реалізацію на електронних торгах арештованого у виконавчому провадженні №54239464 майна позивача подав відповідачу-2 звіт про оцінку майна та висновок суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання про вартість комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок" від 06.03.2018, як того і вимагає пункт 3 розділу ІІ Порядку.

Необхідності подання разом із заявкою на реалізацію арештованого майна доказів повідомлення сторін виконавчого провадження про результати оцінки арештованого майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання Порядок не передбачає.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов'язковою умовою правомірності правочину.

При цьому, вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів.

З огляду на викладені вище обставини із вказаних позивачем в обґрунтування позову обставин лише одна стосується порушення встановлених Порядком правил проведення електронних торгів - це відсутність у інформації, внесеній відповідачем 2 до Системи інформаційного повідомлення про електронні торги по лоту №269625, відомостей про земельну ділянку, на якій розташований комплекс нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок" (її правовий режим та розмір), та її кадастровий номер (за наявності), зазначення яких вимагає пункт 9 розділу ІІІ Порядку.

Згідно з статтею 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв'язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об'єкти (крім багатоквартирних будинків).

Відповідно до приписів частини шостої статті 120 Земельного кодексу України, істотною умовою договору, який передбачає набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, є кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв'язку з набуттям права власності на ці об'єкти. Укладення договору, який передбачає набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що пов'язане з переходом права на частину земельної ділянки, здійснюється після виділення цієї частини в окрему земельну ділянку та присвоєння їй окремого кадастрового номера. У разі набуття права власності на жилий будинок (крім багатоквартирного), який розташований на землях державної або комунальної власності, що перебувають у користуванні іншої особи, та необхідності поділу земельної ділянки площа земельної ділянки, що формується, не може бути меншою, ніж максимальний розмір земельних ділянок відповідного цільового призначення, визначених статтею 121 Земельного кодексу України (крім випадків, коли формування земельної ділянки в такому розмірі є неможливим).

Згідно з частиною першою статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

З положень статті 377 Цивільного кодексу України, статті 120 Земельного кодексу України та пункт 9 розділу ІІІ Порядку випливає, що істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на будівлю або споруду (нежитлове приміщення) є визначення правового режиму, розміру та кадастрового номеру (за наявності) земельної ділянки, на якій розташовані будівля або споруда (нежитлове приміщення).

Пункт 9 розділу ІІІ Порядку передбачає, що уразі якщо реалізації підлягає нежитлове приміщення, в інформації про майно додатково зазначаються, зокрема відомості про земельну ділянку, на якій розташоване нежитлове приміщення (її правовий режим та розмір), та її кадастровий номер (за наявності).

У заявці відповідача-1 від 07.03.2018 №1728 та у інформації, внесеній відповідачем 2 до Системи інформаційного повідомлення про електронні торги по лоту №269625, відомості про земельну ділянку, на якій розташований комплекс нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок" (її правовий режим та розмір) та її кадастровий номер відсутні.

Відповідно до ч. 8 ст. 181 ГК України передбачено, що у разі якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов господарського договору, такий договір вважається неукладеним (таким, що не відбувся). Якщо одна із сторін здійснила фактичні дії щодо його виконання, правові наслідки таких дій визначаються нормами Цивільного кодексу України.

Отже невизначення у договорі купівлі-продажу нерухомого майна, укладеного внаслідок проведення електронних торгів з його реалізації, таких істотних умов як правового режиму, розміру та кадастрового номеру (за наявності) земельної ділянки, на якій розташоване нерухоме майно, можуть означати про неукладеність такого договору і відповідно не можуть бути підставами для визнання такого договору недійсним.

Проте, визначення договору як неукладеного може мати місце лише на стадії укладення договору, а не за наслідками виконання його сторонами.

При цьому, у матеріалах справи наявна копія договору оренди земельної ділянки від 03.12.2004 р., укладеного між позивачем та Черкаською міською радою, щодо земельної ділянки площею 8813 кв.м. під дошкільний навчально-виховний заклад №47 по вул. Калініна, 40 на строк до 05.10.2053 р. (т.ІІ, а.с. 171-175).

Також позивачем не доведено, що вказана обставина вплинула або могли вплинути на результат торгів, та не зазначено, чим саме це порушило його права і законні інтереси, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійними.

Крім того, згідно з відомостями, що містить Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, керівником і єдиним бенефіціарним власником (контролером) ПП "Ажіо" та ПП "Това" є ОСОБА_5, яка була зберігачем арештованого майна і його оцінювачем від імені ПП "Ажіо", що стало підставою для висновку позивача про особисту зацікавленість ОСОБА_5 у свідомому і навмисному заниженню вартості арештованого майна.

Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції, пов'язаність ОСОБА_5 як зберігача арештованого у виконавчому провадженні майна з суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання ПП "Ажіо" і переможцем спірних електронних торгів - ПП "Това", у яких вона є керівником і єдиним бенефіціарним власником (контролером), не суперечить чинному законодавству і сама по собі не є достатньою підставою для висновку про особисту зацікавленість ОСОБА_5 у свідомому і навмисному заниженню вартості арештованого майна, оскільки позивач не оскаржив в установленому порядку результати оцінки арештованого майна і відповідно не довів в ході такого оскарження заниження його вартості, а також не довів доказами, що ОСОБА_5 уже на стадії прийняття на зберігання і проведення оцінки арештованого майна переслідувала мету його придбання.

Крім того, заборон або обмежень прав на участь у електронних торгах з реалізації арештованого майна його зберігача чи оцінювача законодавчо не встановлено.

При цьому, суд першої інстанції вірно звернув увагу на те, що процедура проведення електронних торгів, за результатами яких і визначилася фактична ціна продажу комплексу нерухомих об'єктів дитячого садка "Колосок", унеможливила вплив на результати електронних торгів визначеної суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання ПП "Ажіо" вартості майна, враховуючи, що більшої цінової пропозиції як ПП "Това" ніхто із інших учасників торгів не запропонував.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що позовна вимога про визнання недійсними спірних електронних торгів є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

При цьому колегія суддів зазначає, що про безпідставність доводів апелянта про незаконність неприйняття судом першої інстанції поданих ним доказів (висновків та звітів про незалежну оцінку майна - дитячого садка "Колосок", проведену суб'єктом оціночної діяльності фізичною особою - підприємцем ОСОБА_8 та суб'єктом оціночної діяльності приватним підприємством "Енергомакс") з огляду на наступне.

Позивачем 05.09.2018 року та 13.09.2018 року подані клопотання про поновлення процесуальних строків на подання доказів, а саме висновків суб'єкта оціночної діяльності приватного підприємства "Енергомакс" про вартість об'єкту від 03.09.2018 та висновку суб'єкта оціночної діяльності вартість об'єкту від 04.09.2018 та звіт про незалежну оцінку (т.ІІ, а.с. 243-245, т.ІІІ, а.с. 1-2, 95-97, 98-100).

Суд першої інстанції ухвалами від 05 та 24.09.2018 року з огляду на приписи ст. 81, ст. 119 ГПК України відхилив відповідні клопотання позивача, оскільки, як вірно зазначив суд вказані позивачем в обґрунтування своїх заяв причини не подання ним доказів, про поновлення строку на подання яких він просить, за оцінкою суду не є поважними, оскільки позивач мав право, можливість і достатньо часу замовити як до подання позову так і у підготовчому засіданні та подати до господарського суду такі письмові докази незалежно від наслідків розгляду господарським судом у майбутньому клопотання про призначення у справі експертизи. Натомість у визначені законодавством строки та за відсутності поважних обставин, позивач таких дій не вчинив (т.ІІІ, а.с. 81-83, 209-212).

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За змістом ч. 4 ст. 80 ГПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Разом з тим, доказів своєчасного вчинення позивачем дій щодо повідомлення суду про неможливість подання доказів з об'єктивних причин - матеріали справи не містять.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи викладене, судом першої інстанції обґрунтовано не прийнято при вирішенні даної справи подані позивачем з порушенням встановленого процесуального строку для їх подання докази.

Відповідно до ч.1 ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Враховуючи те, що позивачем у клопотання про призначення експертизи не обґрунтовано поважності причин неможливістю отримати та надати експертний висновок у строки, встановлені процесуальним щаконодавством для подання доказів, колегія суддів не вбачає порушення норм процесуального права у діях суду щодо відмови у задоволенні клопотання про призначення у справі судової оціночно-будівельної експертизи.

Також колегія суддів не вбачає в діях суду щодо відмови у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі до отримання висновку судово-будівельно-технічної експертизи, що буде проведена Черкаським НДЕКІД МВС України в Черкаській області в межах кримінального провадження №0000144 з мотивів аналогічних до тих, за яких колегією суддів відмовлено у задоволенні вказаного клопотання, поданого на стадії розгляду справи судом апеляційної інстанції, а саме з огляду на те, що положеннями п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України (на яку посилався позивач в обґрунтування відповідного клопотання) не передбачено ані обов'язку, ані можливості зупинення провадження з метою фактичного отримання доказів та відповідно зазначає про безпідставність доводів апеляційної скарги у вказаній частині.

Отже доводи представника позивача про те, що судом обмежено відповідача у реалізації йог о прав - є безпідставними.

При цьому, колегія суддів зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін (рішення Суду у справі Трофимчук проти України no. 4241/03 від 28.10.2010), а також те, що суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Враховуючи викладене, рішення Господарського суду Черкаської області від 17 жовтня 2018 року у справі №925/440/18 підлягає залишенню без змін.

Апеляційна скарга ПАТ "Азот" на рішення Господарського суду Черкаської області від 17 жовтня 2018 року у справі №925/440/18 задоволенню не підлягає.

Судові витрати у вигляді судового збору за розгляд апеляційної скарги, згідно ч. 1 ст. 129 ГПК України покласти на апелянта.

Керуючись ст.ст. 129, 255, 269, 270, 271, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст.ст. 276, 282, 284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Азот" на рішення Господарського суду Черкаської області від 17 жовтня 2018 року у справі №925/440/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 17 жовтня 2018 року у справі №925/440/18 залишити без змін.

3. Судові витрати, у вигляді витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги, покласти на Публічне акціонерне товариство "Азот".

4. Справу №925/440/18 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287- 289 ГПК України.

Головуючий суддя М.Г. Чорногуз

Судді О.В. Агрикова

О.О. Хрипун

Дата складення повного тексту - 14.01.2019 р.