ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2018 р. м. Київ Справа № 911/2043/18

Господарський суд Київської області у складі судді Антонової В.М., при секретарі судового засідання Брунько А.І., розглянув за правилами загального позовного провадження матеріали справи за позовом Акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогазмонтаж» про стягнення 6006810,86 грн

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 довіреність від 15.6.2018 вих. № 2-758д;

від відповідача: ОСОБА_2 - довіреність від 17.08.2018.

Акціонерне товариство «Укргазвидобування» (далі - позивач) подало до суду позов про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогазмонтаж» (далі - відповідач) 6006810,86 грн штрафних санкцій.

Підставою позову є несвоєчасне невиконання відповідачем зобовязань з поставки устаткування, проведення будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт, передбачених договором будівельного підряду «під ключ» № ЛГБ-229/08-17 від 07.04.2017.

Ухвалою від 24.09.2018 Господарський суд Київської області відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи на 18.10.2018.

18.10.2018 позивач подав до суду заяву про зміну підстав позову та зменшення розміру позовних вимог до 104716,78 грн.

Протокольною ухвалою від 18.10.2018 господарський суд прийняв вищевказану заяву позивача до розгляду.

Ухвалою від 18.1.2018 Господарський суд Київської області відклав підготовче засідання на 15.11.2018.

05.11.2018 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву від 02.11.2018 з урахування заяви про зміну підстав позову та зменшення розміру позовних вимог.

15.11.2018 позивач надіслав до суду заяву про збільшення позовних вимог до 423025,06 грн, з яких 128918,54 грн пені за порушення графіку поставки обладнання, 55968,27 грн 7% штрафу у звязку з простроченням поставки обладнання більше ніж на 30 днів, 75074,82 грн пені за прострочення виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт та 163063,43 грн 10% штрафу у звязку з простроченням виконання робіт більш ніж на 30 днів.

Вищевказана заява була прийнята судом до розгляду.

Ухвалою від 15.11.2018 Господарський суд Київської області продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче засідання на 13.12.2018.

28.11.2018 відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву від 26.11.2018 з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог.

05.12.2018 позивачем було подано до суду відповідь на відзиви від 03.12.2018 вих. № 02-юр.

В судовому засіданні 13.12.2018 позивачем було подано до суду доповнення до відповіді на відзив від 03.12.2018 вих. № 02-юр, яке протокольною ухвалою суду було долучено до матеріалів справи.

Ухвалою від 13.12.2018 Господарський суд Київської області відклав підготовче засідання на 20.12.2018.

До початку судового засідання до суду від відповідача надійшли письмові заперечення від 20.12.2018 на відповідь на відзив від 03.12.2018 вих. № 02-юр.

В судовому засіданні 20.12.2018 Господарський суд Київської області оголосив ухвалу про закінчення підготовчого провадження та про початок розгляду справи по суті.

Представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, та відповіді на відзиви від 03.12.2018 вих. № 02-юр, з урахуванням доповнення до неї.

Представник відповідача проти позову заперечив з підстав, викладених у відзивах на позовну заяву від 02.11.2018, від 26.11.2018 та письмових запереченнях від 20.12.2018 на відповідь на відзив від 03.12.2018 вих. № 02-юр.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріали справи докази, які є достатніми для ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення, господарський суд,-

ВСТАНОВИВ:

07.04.2017 між Публічним акціонерним товариством «Укргазвидобування» (перейменоване на підставі рішення акціонерів № 237 від 21.05.2018 на Акціонерне товариство «Укргазвидобування») (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Нафтогазмонтаж» (підрядник) було укладено договір будівельного підряду «під ключ» № ЛГБ-229/08-17 (далі договір) з додатками №№1-10, відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а підрядник зобовязується за завданням замовника на свій ризик, своїми силами і засобами, а також необхідними матеріалами виконати проектно-вишукувальні роботи, розробити та погодити в державній експертній організації відповідно до чинного законодавства розроблену проектно-кошторисну документацію, отримати позитивний висновок (письмовий звіт), побудувати та укомплектувати необхідним устаткуванням за завданням замовника відповідно до проектно-кошторисної документації, умов цього договору, та здати у встановлений строк обєкт, вказаний в п. 1.3 договору, а замовник зобовязується прийняти й оплатити закінчений будівництвом та обладнаний обєкт.

24.07.2018 між сторонами було підписано додаткову угоду № 1 до договору, якою продовжено строк його дії до повного виконання сторонами своїх зобовязань по ньому.

20.09.2018 сторони уклали між собою додаткову угоду № 2 до договору, якою деякі пункти та додатки до договору змінили та виклали в новій редакції.

За п. 1.2 договору сторони погодили вид робіт по договору проектно-вишукувальні та будівельні роботи з укомплектуванням необхідним устаткуванням та матеріалами, пусконалагоджувальні роботи роботи під ключ.

Згідно з п. 1.3 договору найменування та місцезнаходження обєкту: «Будівництво установки осушки газу на УКПГ-1 Віжомля. Роботи під ключ», Львівська область, Яворівський район, с. Наконечне, УКПГ-1 Віжомля.

Так, беручи до уваги зміст правовідносин, які склалися між сторонами, та характер взятих ними зобов'язань, суд дійшов висновку про те, що за своєю правовою природою вказаний договір № ЛГБ-229/08-17 від 07.04.2017 є договором будівельного підряду.

Згідно з приписами ст. 875 ЦК України, за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно - кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно - кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Пунктами 1.4, 1.5 договору встановлено, що обсяг робіт, технічні, економічні та інші вимоги до проектно-кошторисної документації, яка є предметом договору, вказані у завданні на проектування, яке є додаток № 1 до цього договору.

Обсяг, перелік і зміст будівельних робіт визначається у Технічних вимогах замовника (додаток № 2 до договору).

У відповідності до п.п. 2.1 2.3 договору (в редакції додаткової угоди № 2 від 20.09.2018 до договору), початок виконання проектних робіт після підписання цього договору.

Початок виконання будівельно-монтажних робіт протягом пяти днів після передачі замовником будівельного майданчика.

Закінчення виконання робіт 14.11.2018.

Згідно з п. 2.4 договору строки виконання проектних та будівельно-монтажних робіт та поставки устаткування передбачені у графіку виконання проектних та будівельно-монтажних робіт (додаток № 3) та графіку поставки устаткування для будівництва обєкту (додаток № 4). Ці додатки є невідємними частинами даного договору.

Так, згідно з графіків сторони погодили, що поставка обладнання має відбутися у строк до 31.08.2018, проектні роботи виконані у строк до 31.07.2018, будівельно-монтажні у строк до 30.09.2018 (монтаж обладнання до 31.08.2018), пусконалагоджувальні у строк до 30.09.2018.

Відповідно до п. 3.5 договору устаткування згідно з переліком та за цінами, визначеними в специфікації вартості устаткування (додаток № 5 до договору) поставляється підрядником комплектно на обєкт в строки згідно з графіком поставки. Передача устаткування замовнику здійснюється на підставі акту приймання-передачі змонтованого устаткування.

Розділом 5 договору сторони погодили порядок приймання передачі виконаних робіт на обєкті.

Так, приймання-передача виконаних проектно-вишукувальних робіт здійснюється по акту приймання-передачі проектно-вишукувальних робіт.

Приймання устаткування здійснюється за актами прийому-передачі змонтованого обладнання.

Підрядник зобовязаний щомісячно разом з довідкою про вартість виконаних робіт (форма КБ-3) та актом приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2) подавати замовнику виконавчу документацію.

Приймання-передача закінченого будівництвом обєкту оформляється актом введення обєкту в експлуатацію, підписаним обома сторонами, після попереднього випробовування.

Згідно з п. 6.1 договору (в редакції додаткової угоди № 2 від 20.09.2018 до договору) ціна договору сформована на підставі кошторисної документації, ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» та інших стандартів, які розроблено в його розвиток і складає 27499543,04 грн, в т.ч. ПДВ 4583257,17 грн (додаток № 6 Зведений кошторисний розрахунок).

Ціна договору включає в себе:

- вартість проектних робіт, розрахованих у відповідності до вимог ДСТУ Б Д.1.1-7:2013 «Правила визначення вартості проектно-вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво» - 203622,00 грн, в т.ч. ПДВ 33937,00 грн (додаток № 7 Протокол узгодження договірної ціни на виконання проектних робіт);

- вартість будівельних робіт 1932000,00 грн, в т.ч. ПДВ 322000,00 грн (додаток № 8 Протокол узгодження договірної ціни на виконання будівельних робіт);

- вартість пусконалагоджувальних робіт 263921,04 грн, в т.ч. ПДВ 43986,84 грн (додаток № 9 Протокол узгодження договірної ціни на виконання пусконалагоджувальних робіт);

- вартість устаткування 25100000,00 грн, в т.ч. ПДВ 4183333,34 грн (додаток № 5 Специфікація вартості устаткування).

Матеріалами справи підтверджено, що 04.09.2018 на виконання умов договору згідно з актом № 1 підрядником було поставлено та змонтовано обладнання на обєкті «Будівництво установки осушки газу на УКПГ-1 Віжомля. Роботи під ключ» на загальну суму 24300453,19 грн.

Того ж дня між сторонами було підписано довідку про вартість виконаних будівельних робіт та акт приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2018 року на суму 565276,66 грн.

Таким чином, станом на 14.11.2018 підрядник частково недопоставив замовнику устаткування на суму 799546, 81 грн (25100000,00 - 24300453,19) та не здійснив будівельних робіт на суму 1630644,38 грн (1932000,00 + 263921,04 - 565276,66).

Звідси суд констатує факт порушення підрядником графіку поставки обладнання та графіку виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт, що є додатками до договору.

Згідно зі ст.ст. 525,526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Це положення кореспондується зі ст.193 Господарського кодексу України.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

У звязку з порушенням підрядником строків поставки устаткування, замовник на підставі п. 8.2 договору нарахував до стягнення з нього 128918,54 грн пені та зважаючи, що простроченням поставки обладнання відбулося більш ніж на 30 днів, також 55968,27 грн 7% штрафу.

Стаття 611 ЦК України передбачає, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Як передбачено ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання.

Суд встановив, що пеня нарахована замовником на суму недопоставленого обладнання за період з 01.09.2018 по 03.09.2018 у розмірі 25100000,00 грн та за період з 04.09.2018 по 14.11.2018 у розмірі 799546,81 грн.

Штраф нарахований на суму недопоставленого обладнання - 799546,81 грн у розмірі 7%.

Здійснивши перерахунок пені за визначений позивачем до нарахування період та перевіривши розрахунок штрафу, господарський суд встановив, що їх суми обґрунтовані та вірні.

Окрім іншого, за порушення підрядником строків виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт (етапів робіт), замовник нарахував до стягнення з підрядника на підставі п. 8.3 договору 75074,82 грн пені та 163063,43 грн 10% штрафу у звязку з простроченням виконання робіт більш ніж на 30 днів.

З розрахунку замовника вбачається, що пеня нарахована ним на суму боргу 565276,66 грн за період з 01.09.2018 по 03.09.2018, яка складає суму прострочених монтажних робіт обладнання на обєкті, та на суму боргу 1630644,38 грн за період з 01.10.2018 по 14.11.2018, яка становить суму прострочених інших будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт на обєкті

Розрахунок 10% штрафу замовник провів із суми 1630644,38 грн, що є сумою прострочених відповідачем строків виконання інших будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт.

Перевіривши правильність нарахування замовником пені в межах визначеного ним періоду її нарахування, а також штрафу, суд встановив що їх суму заявлено до стягнення обґрунтовано.

Що стосується клопотання підрядника, викладеного у відзиві на позовну заяву про зменшення розміру штрафних санкцій на 50%, суд зазначає наступне.

Частиною 3 ст. 551 ЦК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Зазначена стаття кореспондується зі ст. 233 ГК України, яка визначає, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов'язання, суд повинен з'ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, а також об'єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов'язань, причини неналежного виконання або невиконання зобов'язання, незначності прострочення у виконанні зобов'язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків.

Отже, питання про зменшення розміру неустойки вирішується судом на підставі аналізу конкретної ситуації, тобто сукупності з'ясованих ним обставин, що свідчать про наявність підстав для вчинення зазначеної дії.

Суд зазначає, що статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч. 1 ст. 74 ГПК України.

Тобто, в контексті означеного, суд звертає увагу на те, що наявність обставин для зменшення штрафних санкцій повинна бути доведена належними та допустимими доказами саме відповідачем.

Проте, всупереч викладеного вище, відповідачем не було доведено суду таких обставин як, наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, винятковість випадку, з урахуванням інтересів обох сторін, не надано документальних доказів, що стали причиною неналежного виконання зобов'язання, яке стало підставою для застосування заходів відповідальності позивачем, невідповідності розміру штрафу наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків.

Натомість позивач надав до суду документи, які підтверджують наскільки важливим для нього є належне виконання підрядником умов договору підряду як в частині поставки та монтажу устаткування на обєкт, яке необхідне для подальшої діяльності товариства, так і вчасного завершення ним всіх будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт.

Тобто, з наведеного вбачається, що на момент вирішення спору по суті у суду відсутні підстави вважати наявними та належним чином доведеними обставини, які є достатніми для зменшення розміру неустойки у відповідності до ч. 3 ст. 551 ЦК України та ст. 233 ГК України.

Виходячи з вищевикладеного, господарський суд дійшов висновку стосовно відмови в задоволенні клопотання відповідача про зменшення розміру штрафних санкцій на 50% як такого, що позбавлено належного доказового обґрунтування.

Відповідно до ст. 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Слід зазначити, що позивач належними та допустимими доказами обґрунтував в суді правомірність заявлених ним до відповідача вимог, в той час як твердження відповідача про відсутність підстав для задоволення позову з мотивів, викладених у відзивах на позовну заяву від 02.11.2018, від 26.11.2018 та письмових запереченнях від 20.12.2018 на відповідь на відзив від 03.12.2018 вих. № 02-юр, суд оцінює критично з підстав вищевикладених.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача штрафних санкцій за неналежне невиконання відповідачем зобовязань з поставки устаткування, проведення будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт, передбачених договором будівельного підряду «під ключ» № ЛГБ-229/08-17 від 07.04.2017, обґрунтовані, заявлені у відповідності до вимог чинного законодавства, підтверджуються належними доказами, які є в матеріалах справи, та підлягають задоволенню на суму 423025,06 грн, з яких 128918,54 грн пені за порушення графіку поставки обладнання, 55968,27 грн 7% штрафу у звязку з простроченням поставки обладнання більше ніж на 30 днів, 75074,82 грн пені за прострочення виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт та 163063,43 грн 10% штрафу у звязку з простроченням виконання робіт більш ніж на 30 днів.

У звязку із задоволенням позову у повному обсязі, судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 13, 74-79, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 ГПК України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов Акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогазмонтаж» про стягнення 6006810,86 грн задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогазмонтаж» (08133, Київська обл., Києво-Святошинський район, місто Вишневе, вулиця Балукова, будинок 23, ) на користь Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (04053, м. Київ, вулиця Кудрявська, будинок 26/28, ): 128918 (сто двадцять вісім тисяч девятсот вісімнадцять) гривень 54 копійки пені за порушення графіку поставки обладнання, 55968 (пятдесят пять тисяч девятсот шістдесят вісім) гривень 27 копійок 7% штрафу у звязку з простроченням поставки обладнання більше ніж на 30 днів, 75074 (сімдесят пять тисяч сімдесят чотири) гривні 82 копійки пені за прострочення виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт, 163063 (сто шістдесят три тисячі шістдесят три) гривні 43 копійки 10% штрафу у звязку з простроченням виконання робіт більш ніж на 30 днів, та 6345 (шість тисяч триста сорок пять) гривень 38 копійок судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: (http://court.gov.ua/fair/).

Повне рішення складено: 26.12.2018.

Суддя В.М. Антонова