ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2018 р. Справа№ 920/284/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дикунської С.Я.

суддів: Мальченко А.О.

Жук Г.А.

секретар судового засідання Вінницька Т.В.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши матеріали справи за апеляційною скаргою Заступника керівника Шосткинської місцевої прокуратури

на ухвалу Господарського суду Сумської області

від 19.07.2018 (повний текст ухвали складено 23.07.2018)

у справі № 920/284/18 (головуючий суддя Коваленко О.В.)

за позовом Заступника керівника Шосткинської місцевої прокуратури

в інтересах держави в особі Шосткинської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Шосткинське

підприємство «Харківенергоремонт»

про стягнення заборгованості в сумі 2 116 746, 45 грн

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 19.07.2018 у справі № 920/284/18 позовну заяву Заступника керівника Шосткинської місцевої прокуратури № 104-2386вих18 від 16.04.2018 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із згаданою ухвалою, Заступник керівника Шосткинської місцевої прокуратури оскаржив її в апеляційному порядку, просив ухвалу скасувати, справу направити на розгляд до Господарського суду Сумської області. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що оскаржувану ухвалу прийнято з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального права (ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру») та процесуального права (ст. ст. 4, 53, 86, 226 ГПК України), що відповідно до ст. ст. 255, 280 цього Кодексу є підставою для її скасування. За твердженнями апелянта, посилання суду першої інстанції на постанову Пленуму ВГСУ № 7 від 23.03.2012 є незаконним, адже цей документ побудований на положеннях ГПК України в попередній редакції, яка діяла до 15.12.2017, приписи нової редакції ГПК України, яка діє з 15.12.2017 не містять жодних норм, які б регламентували залишення позову без розгляду за відсутності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді або неналежне обґрунтування ним таких підстав. В той же час, на думку апелянта,за приписами ст. 174 ГПК України (в редакції, яка діє з 15.12.2017) суд повертає позовну заяву та додані до неї документи, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави, проте в даному випадку суд першої інстанції при відкриття провадження перевірив відповідність позовної заяви вимогам ст. 174 ГПК України й не знайшов підстав для її повернення. На переконання апелянта, місцевий суд не мав права посилатися на норми старої редакції ГПК України, оскільки позов прокурором було подано вже під час дії нової редакції цього кодексу, яка діє з 15.12.2017 та по-іншому регулює відповідні процесуальні відносини. На думку скаржника, звертаючись до суду з даним позовом й посилаючись на положення, зокрема, ст. 5 Бюджетного кодексу України, ст. ст. 60, 62 ЗУ «Про місцеве самоврядування», прокурор обґрунтував наявність порушень інтересів держави та зазначив як підставу звернення до суду вимоги ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» - неналежним чином здійсненний захист інтересів держави органом місцевого самоврядування - Шосткинською міською радою. При цьому, прокурором чітко зазначено, що порушення інтересів держави полягає в несплаті відповідачем орендної плати за договором оренди комунального майна. Крім цього, апелянт стверджував, що ані ЗУ «Про прокуратуру», ні чинний ГПК України не містять жодних норм, які б зобов'язували прокурора надавати відповідні докази неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень щодо захисту інтересів держави, положення цих законодавчих актів вимагають лише обґрунтування не тільки порушень інтересів держави, але й неналежність здійсненогоя захисту державних інтересів органом місцевого самоврядування тощо.

Заперечуючи проти апеляційної скарги, відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому стверджував про безпідставність та необґрунтованість апеляційних вимог, просив не брати їх до уваги, відтак оскаржувану ухвалу як законну та обґрунтовану залишити без змін. Зокрема, зазначив, що зверненню прокурора до суду з позовом в інтересах держави, зокрема, суб'єкта владних повноважень, повинно передувати попереднє повідомлення, яке здійснюється прокурором заздалегідь з метою надання можливості такому суб'єкту встановити наявність підстав для звернення до суду самостійно. Однак як вбачається з матеріалів справи, лист повідомлення про звернення до суду надіслано позивачу в день направлення позовної заяви до суду, тобто без попереднього з'ясування позиції позивача щодо виявлених прокурором фактів порушення або загрози порушення інтересів держави, не з'ясовано чи здійснює позивач заходи щодо виконання своїх повноважень тощо.

Шосткинською міської радою подано лист про підтримку позиції прокурора щодо незаконності оскаржуваної ухвали по справі.

В судове засідання апеляційної інстанції 20.12.2018 з'явились прокурор, представник позивача та відповідача не з'явилися, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини своєї неявки апеляційний суд не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи не надіслали, відтак апеляційний суд вважав за можливе справу розглядати за відсутності цих представників за наявними у справі матеріалами.

Представник прокуратури в судовому засіданні надав пояснення, в яких підтримав свою апеляційну скаргу, просив її задовольнити за наведених в ній підстав, оскаржувану ухвалу скасувати та справу направити на розгляд до Господарського суду Сумської області.

Розглянувши наявні матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Як встановлено матеріалами справи, Заступник керівника Шосткинської місцевої прокуратури звернувся до Господарського суду Сумської області з позовом в інтересах держави в особі Шосткинської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Шосткинське підприємство «Харківенергоремонт» (далі - ТОВ «Шосткинське підприємство «Харківенергоремонт», відповідач) про стягнення заборгованості з орендної плати за Договором оренди комунального майна - цілісного майнового комплексу по виробництву, транспортуванню тепла та електричної енергії № 319 від 02.02.2007 в розмірі 1 978 763, 72 грн та пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені, з урахуванням індексації, за кожен день прострочення в розмірі 137 982, 73 грн.

Заперечуючи проти позову, відповідач подав відзив, в якому зазначив про не наведення прокурором підстав для звернення з даним позовом до суду в інтересах держави в особі Шосткинської міської ради, відтак просив суд залишити позов без розгляду.

У відповіді на відзив прокурор вказував на необґрунтованість заперечень відповідача з приводу відсутності підстав для звернення до суду з даним позовом, які детально наведено в позовній заяві.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 19.07.2018 у справі № 920/284/18 позовну заяву Заступника керівника Шосткинської місцевої прокуратури № 104-2386 вих18 від 16.04.2018 залишено без розгляду з огляду на те, що в даній справі немає передбачених законом виключних випадків, коли прокурор може звернутися до суду за захистом інтересів держави, Шосткинська міська рада, в особі якої в інтересах держави звернувся заступник керівника Шосткинської місцевої прокуратури з даним позовом до суду, має підстави і можливість для самостійного захисту своїх прав щодо спірного комунального майна.

Апеляційний господарський суд не погоджується з такими висновками місцевого суду.

За приписами п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором в порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Таким чином, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

В Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з'ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Оскільки «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Тому, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

За приписами ч. ч. 3-5 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Як вбачається з позовної заяви, звернення прокуратури з вказаним позовом обумовлене наявністю порушень інтересів держави та неналежним здійсненням позивачем своїх повноважень щодо судового захисту порушених інтересів держави, адже незважаючи на тривалість виявленого порушення позивач тривалий час за судовим захистом інтересів держави безпідставно не звертався, що обумовлює необхідність застосування прокурором наданих йому Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру» повноважень щодо представництва інтересів держави в суді та є підставою для звернення до суду із позовною заявою на захист інтересів держави.

При цьому, прокурором в позовній заяві чітко зазначено, що порушення інтересів держави полягає в несплаті відповідачем орендної плати за Договором оренди комунального майна-цілісного майнового комплексу по виробництву, транспортуванню тепла та електричної енергії № 319 від 02.02.2007, в результаті чого станом на 06.04.2018 у нього виникла заборгованість в сумі 1 978 763,72 грн, що, в свою чергу, призводить до ненадходження зазначених коштів до місцевого бюджету та перешкоджає їх подальшому використанню для забезпечення завдань і функцій держави та місцевого самоврядування.

Таким чином, звертаючись до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Шосткинської міської ради, прокурор належним чином обґрунтував наявність порушених інтересів держави та чітко зазначив про неналежне здійснення органом місцевого самоврядування своїх повноважень щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами комунальної власності, передбачених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Місцевий господарський суд в повній мірі не дослідив вищенаведених обставин щодо наявності у прокурора підстав для звернення до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Шосткинської міської ради, тому дійшов помилкового висновку про залишення позову прокурора без розгляду на підставі п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України як такого, що поданий особою, яка не має процесуальної дієздатності.

В той же час, приймаючи позовну заяву до розгляду та відкриваючи провадження у справі, суд першої інстанції, перевіривши відповідність даної позовної заяви приписам ст. 174 ГПК України, не встановив відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, що згідно цієї норми процесуального закону є підставою для повернення позовної заяви.

Крім цього, апеляційний суд вважає безпідставними посилання суду першої інстанції на постанову Пленуму ВГСУ № 7 від 23.03.2012, адже вказаний документ побудований на положеннях ГПК України в попередній редакції, яка діяла до 15.12.2017, відповідно не може застосовуватись в даній справі. Положення нової редакції ГПК України, яка діє з 15.12.2017 не містить в собі жодних норм, які б регламентували залишення позову без розгляду за відсутністю підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді або неналежне обґрунтування ним таких підстав.

З огляду на наведене, підстав для залишення позову Заступника керівника Шосткинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Шосткинської міської ради без розгляду на підставі п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України у місцевого суду не було.

Свої висновки з приводу обґрунтованості подання прокурором даної позовної заяви, наявності чи відсутності підстав для задоволення його позову, місцевий суд, з'ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини, що мають юридичне значення для справи, міг зробити виклавши їх у відповідному процесуальному рішенні за наслідками розгляду спору по суті.

Відповідно до п. 4 ч. 1ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкового судового рішення - ухвали.

У випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається згідно ч. 3 ст. 271 ГПК України на розгляд суду першої інстанції.

За таких обставин, апеляційний господарський суд визнав наведені місцевим судом обґрунтування оскарженої ухвали незаконними, які не можуть бути достатніми підставами для залишення позову Заступника керівника Шосткинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Шосткинської міської ради без розгляду на підставі п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України, відтак апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала місцевого суду - скасуванню з надісланням матеріалів справи до місцевого суду для розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 240, 255, 269-270, 271, 273, 275, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Шосткинської місцевої прокуратури задовольнити, ухвалу Господарського суду Сумської області від 19.07.2018 у справі № 920/284/18 - скасувати.

Матеріали справи № 920/284/18 направити до Господарського суду Сумської області для розгляду по суті.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 288-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 26.12.2018

Головуючий суддя С.Я. Дикунська

Судді А.О. Мальченко

Г.А. Жук