ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

27.12.2018

Справа № 910/17329/18

Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Стрийський вагоноремонтний завод» Акціонерного товариства «Українська залізниця»

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будфін груп"

про стягнення заборгованості в розмірі 19 130 211,34 грн

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Стрийський вагоноремонтний завод» Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будфін груп" про стягнення заборгованості в розмірі 19 130 211,34 грн.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити, з-поміж іншого, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України).

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, встановив, що вказана позовна заява не відповідає вимогам п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позовна заява не містить обґрунтований детальний розрахунок заявленої суми пені у розмірі 6 686 547,78 грн із зазначенням розміру і бази нарахування пені та чітких періодів прострочення боржника.

Як встановлено Судом, у прохальній частині позову міститься клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви, оскільки сума судового збору, яку необхідно сплатити за подання позовної заяви для позивача є значною та у зв'язку у відсутністю на момент подання позову обігових коштів в необхідному розмірі, позивач не має можливості її сплатити.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов’язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За приписами статей 1, 2 Закону України “Про судовий збір” судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Як встановлено статтею 4 вказаного Закону України, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України “Про судовий збір” за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1762,00 грн) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (616 700,00 грн). З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 762,00 грн).

Як вбачається з поданого позову, позивачем заявлено вимоги майнового характеру про стягнення 19 130 211,34 грн, у зв’язку з чим останнім мав бути сплачений судовий збір у розмірі 286 953,17 грн. відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім’ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров’ю.

В наведеній нормі Закону встановлено чіткий обмежений перелік умов, за наявності яких суд має право, а не обов’язок, відстрочити або розстрочити сплату судового збору.

Оскільки зазначені заявником підстави (сума судового збору, яку необхідно сплатити за подання позовної заяви для позивача є значною та у зв'язку у відсутністю на момент подання позову обігових коштів в необхідному розмірі, позивач не має можливості її сплатити) не підпадають під перелік умов, наведений в ст. 8 Закону України «Про судовий збір», Суд доходить висновку про відсутність правових підстав для відстрочення сплати судового збору в даному випадку.

Враховуючи викладене вище, беручи до уваги недоведеність обставин, які перешкоджають сплаті судового збору в розумінні ст. 8 Закону України “Про судовий збір”, клопотання Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Стрийський вагоноремонтний завод» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Враховуючи відсутність доказів сплати судового збору у матеріалах позовної заяви та відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення від сплати судового збору, Суд зазначає, що позивачем не виконано п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України щодо надання документів, які підтверджують сплату сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене вище, позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 8 Законом України «Про судовий збір», статтями 123, 162, 163, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1.          У задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Стрийський вагоноремонтний завод» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2.          Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Стрийський вагоноремонтний завод» Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без руху.

3.          Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п’яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду обґрунтованого детального розрахунку заявленої суми пені у розмірі 6 686 547,78 грн із зазначенням розміру і бази нарахування пені та чітких періодів прострочення боржника; а також доказів сплати судового збору у розмірі 286 953,17 грн.

4.          Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                 Т.Ю. Трофименко