ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" грудня 2018 р. Справа№ 910/22729/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Тищенко А.І.

Скрипки І.М.

секретар судового засідання: Вайнер Є.І.

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 27.12.2018,

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2018 (повний текст складено 09.08.2018)

у справі №910/22729/17 (суддя Ковтун С.А.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал»

про стягнення заборгованості

В С Т А Н О В И В :

Публічне акціонерне товариство «Київенерго» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства АК «Київводоканал» про стягнення 14 136 128, 63 грн.

04.04.2018 Господарський суд міста Києва затвердив мирову угоду між Публічним акціонерним товариством «Київенерго» та Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» щодо погашення заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 6 905 098,26 грн. до 31.12.2018.

27.06.2018 Публічне акціонерне товариство «Київенерго» та Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» звернулись до Господарського суду міста Києва із спільною заявою про заміну стягувача - Публічного акціонерного товариства «Київенерго» на правонаступника - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (код 41946011).

В обґрунтування поданої заяви заявники вказували, що у зв'язку із реорганізацію Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», то останній є правонаступником ПАТ «Київенерго» та до нього передано заборгованість Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» за рішенням суду у справі № 910/22729/17.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2018 у справі №910/22729/17 спільну заяву Публічного акціонерного товариства «Київенерго» та Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» задоволено.

Замінено стягувача Публічне акціонерне товариство «Київенерго» на правонаступника Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі».

Господарський суд міста Києва при прийнятті оскаржуваної ухвали послався на статті 52, 109, 334 Господарського процесуального кодексу України та частину 5 статті 15 Закону України «Про виконавче провадження» і вказав про наявність достатніх підстав для задоволення спільної заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» та Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заміну Публічного акціонерного товариства «Київенерго» його правонаступником - Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі».

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, відповідно до якої просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2018 у справі №910/22729/17 та прийняти постанову про відмову у задоволенні спільної заяви ПАТ «Київенерго» та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про заміну сторони правонаступником. Одночасно з апеляційною скаргою відповідачем додано клопотання про поновлення пропущеного строку для подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2018 у справі №910/22729/17.

Апеляційна скарга мотивована неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених в ухвалі місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм процесуального права.

Апелянт також зазначає, що судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі необгрунтовано застосовані статтю 334 Господарського процесуального кодексу України та статтю 15 Закону України «Про виконавче провадження», оскільки виконавче провадження відсутнє. Звертає увагу, що обов'язок у ПАТ «АК «Київводоканал» виникає згідно ухвали від 04.04.2018 у справі № 910/22729/17 про затвердження мирової угоди, яка, в розумінні частини 3 статті 327 Господарського процесуального кодексу України, пункту 5 статті 4 та статті 10 Закону України «Про виконавче провадження», не відповідає вимогам до виконавчого документа, оскільки зазначена ухвала та мирова угода не передбачає заходів примусового виконання рішень та не зазначає про стягнення боргу, а встановлює лише граничний строк виконання зобов'язання, який на сьогодні ще не настав. Крім того, апелянт зазначає, у зв'язку із виділом ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» з ПАТ «Київенерго» має місце сингулярне правонаступництво, яке не охоплює переходу всієї сукупності прав та обов'язків до правонаступника та відбувається заміною осіб в окремих зобов'язаннях через волевиявлення сторін або вказівку закону. Отже, на думку скаржника, мають бути надані належні докази того, в якій саме частині передані права та обов'язки.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» у справі №910/22729/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Тищенко А.І., Михальська Ю.Б.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 27.09.2018 у справі №910/22729/17 поновлено Приватному акціонерному товариству «Акціонерна компанія «Київводоканал» пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 30.07.2018 у справі №910/22729/17, відкрито апеляційне провадження у справі №910/22729/17 та справу призначено до розгляду на 30.10.2018.

Указом Президента України «Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах» №454/2017 від 29.12.2017 ліквідовано Київський апеляційний господарський суд.

Відповідно до частини 6 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті «Голос України» №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене, Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Указом Президента України №295/2018 від 28.09.2018 «Про переведення суддів», відповідно до підпункту 7 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України, пункту 1 частини другої статті 53, частини третьої статті 82 і пункту 40 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів», пункту 11 розділу III «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Вищу раду правосуддя» сформовано склад Північного апеляційного господарського суду шляхом переведення суддів.

Частиною 5 статті 31 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до частини 7 статті 31 Господарського процесуального кодексу України справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому цією статтею, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Актом прийняття-передачі судових справ від 02.10.2018 справу №910/22729/17 передано до Північного апеляційного господарського суду.

25.10.2018 представник Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» подав через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу - без змін, оскільки оскаржувана ухвала є обґрунтованою та винесена з дотриманням норм процесуального права. Також вказує, що ПАТ «Київенерго» та ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» у якості доказів переходу прав та обов'язків було надано відповідні витяги з розподільчого балансу та актів приймання-передачі стосовно переходу зобов'язань ПАТ «АК «Київводоканал» за договором про постачання електричної енергії та ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.04.2018 № 910/22729/17 до ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», які було прийнято судом першої інстанції як належні. Крім того, ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» зазначає, що судом першої інстанції правомірно застосовано норму частини 5 статті 334 Господарського процесуального кодексу України, оскільки вказаною статтею чітко визначено, що навіть до відкриття виконавчого провадження у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Також, звертає увагу, що після винесення судом першої інстанції ухвали від 30.07.2018 №910/22729/17 з метою підтвердження заборгованості, що виникла внаслідок неповних розрахунків за енергоносії між стягувачем та боржником було складено та підписано відповідний акт про наявність та розмір заборгованості, що виникла на розрахункову дату 01.10.2018 та не погашена станом на 04.10.2018, який просить долучити до матеріалів справи.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.11.2018 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» у справі №910/22729/17 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Михальська Ю.Б., судді: Тищенко А.І., Скрипки І.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2018 у справі №910/22729/17 прийнято апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2018 у справі №910/22729/17 до провадження у складі колегії суддів Північного апеляційного господарського суду: головуючий суддя Михальська Ю.Б., судді: Тищенко А.І., Скрипка І.М. та призначено справу до розгляду на 27.12.2018.

Представник ПАТ «Київенерго» у судове засідання, призначене на 27.12.2018, не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Оскільки у матеріалах справи містяться докази належного повідомлення ПАТ «Київенерго» про дату, час і місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, а саме повідомлення про вручення поштових відправлень, колегія суддів, враховуючи процесуальні строки розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, вважає можливим здійснити перевірку оскарженої ухвали в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представника позивача.

У судовому засіданні 27.12.2018 представник апелянта підтримував доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, оскаржувану ухвалу суду скасувати та прийняти постанову про відмову у задоволенні спільної заяви ПАТ «Київенерго» та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про заміну сторони правонаступником.

Представник ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» у судовому засіданні 27.12.2018 заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив у її задоволенні відмовити, оскаржувану ухвалу суду залишити без змін.

Відповідно до частини 1 статті 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно із статтею 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Судова колегія, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали суду, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала - скасуванню, з наступних підстав.

Статтею 512 Цивільного кодексу України передбачено, що кредитор у зобов'язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: 1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); 2) правонаступництва; 3) виконання обов'язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); 4) виконання обов'язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов'язанні може бути замінений також в інших випадках, встановлених законом. Кредитор у зобов'язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом.

Виділом є перехід за розподільчим балансом частини майна, прав та обов'язків юридичної особи до однієї або кількох створюваних нових юридичних осіб. Після прийняття рішення про виділ учасники юридичної особи або орган, що прийняв рішення про виділ, складають та затверджують розподільчий баланс (стаття 109 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 516 Цивільного кодексу України заміна кредитора у зобов'язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з частиною 5 статті 15 Закону України «Про виконавче провадження» у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов'язковими тією мірою, якою вони були б обов'язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Відповідно до статті 334 Господарського процесуального кодексу України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Статтею 52 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Отже, вказаною статтею Господарського процесуального кодексу України передбачено процесуальне правонаступництво у передбачених законом випадках на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов'язкові для нього так само, як вони були обов'язкові для особи, яку правонаступник замінив.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов'язків сторони у справі до іншої особи у зв'язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв'язок матеріального і процесуального права.

У кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості правонаступництва господарському суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019, який набув чинності 11.06.2017, загальні збори акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» 13.11.2017 прийняли рішення про реорганізацію Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»

Згідно із пунктом 2.2 статуту Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22.12.2017 загальними зборами акціонерів Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», товариство створене на підставі рішення позачергових загальних зборів ПАТ «Київенерго» від 13.11.2017 про реорганізацію ПАТ «Київенерго» шляхом виділу з нього товариства та передачі йому частини майна, прав та обов'язків ПАТ «Київенерго».

Пунктом 2.3 статуту Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» визначено, що воно є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в частині переданого йому майна, прав та обов'язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов'язків, що визначені частиною 13 розділу XVIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

У відповідності до пункту 4.2 статуту Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» предметом діяльності товариства є, зокрема, розподілення (передача (розподіл) місцевими (локальними) електричними мережами) електричної енергії.

Відповідно до частини 13 розділу XVIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», є правонаступником в частині прав та обов'язків, зокрема, пов'язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

Згідно із витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» () зареєстровано в реєстрі 16.02.2018 та є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго».

Як вбачається із акту приймання - передачі судових рішень про стягнення (де ПАТ «Київенерго» є стягувач) від Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» передано заборгованість ПАТ «АК «Київводоканал» за рішенням у справі № 910/22729/17.

Отже, з огляду наведеного вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про заміну Публічного акціонерного товариства «Київенерго» його правонаступником Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі».

Стосовно посилань апелянта на те, що мирова угода не передбачає заходів примусового виконання рішень, а тому суд першої інстанції невірно застосував статтю 334 Господарського процесуального кодексу України та статтю 15 Закону України «Про виконавче провадження», оскільки виконавче провадження відсутнє, колегія суддів вважає безпідставними, виходячи з наступного.

Приписами статті 193 Господарського процесуального кодексу України визначено, що виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і строки, передбачені цією угодою. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Отже, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції вірно застосував норми щодо виконавчого провадження, оскільки мирова угода є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». Крім того, процесуальне правонаступництво допускається на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно частини 5 статті 334 Господарського процесуального кодексу України положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частина 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 76 Господарського процесуального кодексу України).

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об'єктивно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми чинного законодавства, у зв'язку з чим, правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваної у даній справі ухвали суду відсутні.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи та не спростовують висновків місцевого господарського суду, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 255, 269, 270, 271, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, статтями 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2018 у справі №910/22729/17 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2018 у справі №910/22729/17 залишити без змін.

Матеріали справи №910/22729/17 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку, передбаченому статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 28.12.2018.

Головуючий суддя Ю.Б.Михальська

Судді А.І. Тищенко

І.М. Скрипка