УХВАЛА

м. Київ

18.12.2018Справа № 910/10984/18

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., дослідивши матеріали справи

за позовом публічного акціонерного товариства «ДЕРЖАВНИЙ ЕКСПОРТНО-ІМПОРТНИЙ БАНК УКРАЇНИ»;

до товариства з обмеженою відповідальністю «СОНАС»;

треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, 1) приватне акціонерне товариство «УКРПІДШИПНИК»;

2) публічне акціонерне товариство «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «АКТИВ-БАНК»

про звернення стягнення на предмет іпотеки,

Представники:

без виклику сторін

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «ДЕРЖАВНИЙ ЕКСПОРТНО-ІМПОРТНИЙ БАНК УКРАЇНИ» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «СОНАС» про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачем набуто право звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 27.01.2010 № 151110Z24, укладеним між позивачем та відкритим акціонерним товариством «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «АКТИВ-БАНК» в забезпечення виконання зобов'язань відкритого акціонерного товариства «УКРПІДШИПНИК» за кредитним договором від 22.11.2006 № 15106К134, умови якого щодо повернення кредитних коштів порушено позичальником.

22.08.2018 суд відкрив провадження у справі № 910/10984/18 та постановив розгляд справи здійснювати в порядку (за правилами) загального позовного провадження.

В підготовчому засіданні 12.12.2018 представник відповідача подав заяву про відвід судді.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

12.12.2018 суд зупинив провадження у справі №910/10984/18 до вирішення суддею, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України, заяви відповідача про відвід судді Балаца С.В. від розгляду справи № 910/10984/18, заяву представника відповідача про відвід судді Балаца С.В. від розгляду справи №910/10984/18 передано для визначення судді.

Автоматизована система документообігу суду визначила головуючого суддю (суддю-доповідача) Ковтуна С.А. для розгляду заяви про відвід.

Дослідивши матеріали поданої заяви про відвід судді, суд дійшов висновку про таке.

Приписами частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Як вбачається з поданої заяви про відвід судді Балаца С.В., відповідач обґрунтовує її тим, що суддя Балац С.В. та члени його сім'ї мають відкриті рахунки в публічному акціонерному товаристві «ДЕРЖАВНИЙ ЕКСПОРТНО-ІМПОРТНИЙ БАНК УКРАЇНИ». На думку відповідача, зазначене викликає обґрунтовані сумніви у неупередженості та об'єктивності судді при вирішенні справи за позовом публічного акціонерного товариства «ДЕРЖАВНИЙ ЕКСПОРТНО-ІМПОРТНИЙ БАНК УКРАЇНИ».

З приводу вказаного, суд зазначає, що заявником не зазначено яким чином наявність чи відсутність відкритого банківського рахунку може вплинути на неупередженість судді під час прийняття рішення у справі, яка не стосується банківського рахунку.

Крім того, відповідач вважає, що мало місце порушення порядку визначення складу суду для розгляду цієї справи, але будь-яких доводів щодо порушення порядку визначення судді для розгляду цієї справи, встановленого статтею 32 Господарського процесуального кодексу України та Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, заявником не надано. Таким чином, посилання заявника на маніпулювання системою автоматизованого розподілу при поданні цієї позовної заяви є безпідставним та не ґрунтується на положеннях чинного законодавства України.

Проте, у зв'язку з тим, що у представника відповідача виникли сумніви щодо неупередженості розгляду справи №910/10984/18, яка перебувала у провадженні судді Балаца С.В., керуючись положеннями ст.35 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне задовольнити заяву представника відповідача про відвід судді Балаца С.В., з огляду на таке.

Варто зазначити, що слово «безсторонній» в українській мові означає «який складає думку про кого-, що-небудь або щось робить на підставі об'єктивних фактів, а не особистого почуття; неупереджений, справедливий, об'єктивний // Який постає (постав) не з особистого почуття (прихильності, неприязні чи упередження тощо».

Незважаючи на те, що безсторонність, зазвичай, означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. В цьому контексті можна провести розмежування між суб'єктним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу.

Таким чином, правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться; тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має отримати відвід. Йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві судді мають викликати в громадськості.

Виходячи з викладеного та керуючись ст.ст. 35-39, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «СОНАС» про відвід судді Балаца С.В. задовольнити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Ковтун