ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" грудня 2018 р. Справа№ 911/1181/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Хрипуна О.О.

суддів: Чорногуза М.Г.

Суліма В.В

при секретарі судового засідання Король Я.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури

на ухвалу господарського суду Київської області від 11.06.2018

(повний текст складено - 11.06.2018)

у справі № 911/1181/18 (суддя Христенко О.О.)

за позовом Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області

до Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово"

про скасування записів про державну реєстрацію прав оренди на земельну ділянку

за участю представників:

від прокуратури: Слабковська О.О.,

від позивача: не з'явились,

від відповідача: не з'явились.

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури звернувся до господарського суду Київської області з позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області до Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово", в якому просить визнати недійсним та скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" Мельника Д.С. від 15.05.2017 за № 20398293 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень про державну реєстрацію права оренди ОСОБА_4 на земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_1 площею 18,5001 га в межах Малобукринської сільської ради Миронівського району Київської області.

Ухвалою господарського суду Київської області від 11.06.2018 № 911/1181/18 відмовлено у відкритті провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 175 ГПК України.

Місцевий господарський дійшов висновку, що даний спір не підлягає розгляду в господарських судах України, а відноситься до юрисдикції адміністративних судів України, оскільки спір виник внаслідок виконання відповідачем владних управлінських функцій та має публічно-правовий характер, вимога прокурора стосується виключно проведення державної реєстрації права оренди на земельну ділянку, не заявлено вимоги про майнове право.

Не погоджуючись з судовим рішенням, Заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати, справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження; судові витрати стягнути з відповідачів на рахунок прокуратури Київської області.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 06.09.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури у справі № 911/1181/18 та призначено справу до розгляду на 16.10.2018.

25.06.2018 на виконання Указу Президента України № 454/2017 від 29.12.2017 "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах", яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті "Голос України" № 185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Частиною 5 ст. 31 ГПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2018, справу № 911/1181/18 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Хрипун О.О., судді: Агрикова О.В., Чорногуз М.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2018 прийнято справу № 911/1181/18 за апеляційною скаргою Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури на ухвалу господарського суду Київської області від 11.06.2018 до провадження колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Хрипун О.О., судді: Агрикова О.В., Чорногуз М.Г.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2018, у зв'язку із перебуванням судді Агрикової О.В. на лікарняному, для розгляду справи сформовано колегію у складі: головуючий суддя Хрипун О.О., судді: Сулім В.В., Чорногуз М.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2018 справу № 910/3775/18 прийнято до провадження новим складом колегії та призначено до розгляду на 11.12.2018.

В судове засідання представники позивача та відповідача не з'явились.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

В судовому засіданні скаржник вимоги та доводи апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, зокрема п. 6 ч. 1 ст. 20 ГПК України.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

Як встановлено судом та вбачається із змісту позовної заяви, Заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури звернувся до господарського суду Київської області за захистом інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області розпоряджатися земельними ділянками сільськогосподарського призначення державної власності.

Відповідно до частини другої статті 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Господарський спір належить до юрисдикції господарського суду, зокрема, за таких умов: участь у спорі суб'єкта господарювання; наявність між сторонами, по-перше, господарських відносин, урегульованих Цивільним кодексом України, Господарським кодексом України, іншими актами господарського й цивільного законодавства, і, по-друге, спору про право, що виникає з відповідних відносин; наявність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення спору господарським судом; відсутність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення такого спору судом іншої юрисдикції.

За змістом ч. 1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв'язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі, землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, та спорів щодо вилучення майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, а також спори у справах щодо майна, що є предметом зобов'язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці, вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами (п. 6 та 13 ч. 1 ст. 20 ГПК України).

Також за змістом п. 10 чи першої статті 20 ГПК України господарські суди не розглядають справи у спорах про оскарження актів (рішень) суб'єктів владних повноважень, прийнятих на виконання їхніх владних управлінських функцій.

Місцевий господарський суд відмовив у відкритті провадження у цій справі, дійшовши висновку, що спір належить до юрисдикції адміністративних судів як спір з органом владних повноважень про визнання незаконними рішень цього органу та скасування записів про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на майно, вчинених таким органом у межах здійснення ним публічно-владних управлінських функцій, а вимоги про майнове право не заявлено.

Разом із тим, спір у цій справі не відповідає ознакам та характеристикам публічно-правового спору з огляду на таке.

Суб'єктом владних повноважень згідно зі ст. 4 КАС України є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

У випадку, якщо суб'єкт (у тому числі орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа) у спірних правовідносинах не здійснює владних управлінських функцій щодо іншого суб'єкта, який є учасником спору, такий спір не має встановлених нормами Кодексу адміністративного судочинства України ознак справи адміністративної юрисдикції та, відповідно, не повинен вирішуватися адміністративним судом.

Отже, необхідною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійснення цим суб'єктом публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або надання адміністративних послуг, при цьому ці управлінські функції чи адміністративні послуги суб'єкт здійснює саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

Таким чином, справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду спір, який виник між двома (кількома) суб'єктами стосовно їхніх прав та обов'язків у правовідносинах, у яких один суб'єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого суб'єкта, а останній, відповідно, зобов'язаний виконувати вимоги та приписи такого суб'єкта владних повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення таких відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Державний реєстр прав містить записи про зареєстровані речові права на нерухоме майно, об'єкти незавершеного будівництва, їх обтяження, про об'єкти та суб'єктів цих прав, відомості та електронні копії документів, поданих у паперовій формі, або документи в електронній формі, на підставі яких проведено реєстраційні дії, а також документи, сформовані за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав у процесі проведення таких реєстраційних (ч. 1 ст. 12 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Разом із тим, державній реєстрації підлягає саме заявлене право і державна реєстрація права здійснюється суб'єктом державної реєстрації прав не за власною ініціативою, а на підставах, встановлених законом, зокрема, на підставі заяви про державну реєстрацію прав, поданої особою, за якою здійснюється реєстрація права. Тобто, відносини у сфері державної реєстрації речового права виникають саме між суб'єктом звернення за такою послугою та суб'єктом, уповноваженим здійснювати відповідні реєстраційні дії.

Якщо ж, на думку позивача, саме в результаті державної реєстрації речового права за третьою особою - суб'єктом звернення за такою послугою порушується (не визнається, оспорюється) право власності позивача, то має місце спір позивача про цивільне право з цією особою, яка і має бути належним відповідачем у спорі про скасування запису про проведену державну реєстрацію речового права за особою, адже наслідки вирішення такого спору судом безпосередньо впливають на зміст та стан речового права саме цієї особи.

До того ж навіть у випадку, коли суб'єкт державної реєстрації прав не допустив порушень законодавства при проведенні державної реєстрації права, це не є перешкодою для розгляду спору за цивільним/господарським позовом, задоволення якого є підставою для вчинення реєстраційних дій.

Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 911/488/18, провадження № 12-207гс18.

З предмета та підстав позову, викладених у позовній заяві, вбачається, що позивач звернувся до суду з цим позовом на захист порушеного, на його думку, речового права на вказану ним земельну ділянку, тобто, спір, який виник із майнових відносин приватноправового характеру, та існування якого не залежить від додержання вимог законодавства при здійсненні запису про реєстрацію права суб'єктом державної реєстрації прав.

Не визначивши відповідачем у справі особу, яка є стороною спору про цивільне право, позивач обрав спосіб захисту свого порушеного права, який, відповідно до наданого ним обґрунтування, вважає належним та ефективним у межах наявного спору саме з відповідачем; відповідні доводи та обґрунтування підлягають перевірці господарським судом.

У постанові від 03.10.2018 у справі № 815/1595/17 (К/9901/16910/18), провадження № 11-525апп18 Велика Палата Верховного Суду погодилася з висновками суду апеляційної інстанції про закриття провадження у цій справі, оскільки це спір про право цивільне, незважаючи на те, що у ньому бере участь суб'єкт публічного права. Під час вирішення такого спору з'ясуванню підлягають обставини щодо підстав набуття права оренди земельної ділянки, у зв'язку з чим зазначені вимоги є приватноправовими.

За встановлених обставин, на думку колегії суддів, висновок місцевого суду про наявність передбачених п. 1 ч. 1 ст. 175 ГПК України правових підстав для відмови у відкритті провадження у справі, суперечить нормам чинного процесуального законодавства, що визначають юрисдикцію господарського суду - ст. 20 ГПК України (у редакції з 15.12.2017).

З огляду на порушення норм процесуального права, ухвала господарського суду Київської області від 11.06.2018 про відмову у відкритті провадження у справі № 911/1181/18 підлягає скасуванню, позовна заява Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області відповідно до ч. 3 ст. 271 ГПК України підлягає передачі на розгляд суду першої інстанції.

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не вирішує спір по суті заявлених позовних вимог, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції відповідно до ч. 4 ст. 129 ГПК України не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 271, 275, 277, 280 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури на ухвалу господарського суду Київської області від 11.06.2018 у справі № 911/1181/18 задовольнити.

2. Ухвалу господарського суду Київської області від 11.06.2018 у справі № 911/1181/18 скасувати.

3. Матеріали справи № 911/1181/18 повернути до господарського суду Київської області .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в порядку, визначеному ст.ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий суддя О.О. Хрипун

Судді М.Г. Чорногуз

В.В. Сулім