ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"20" грудня 2018 р. м. Київ Справа№ 910/22513/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тищенко А.І.

при секретарі судового засідання Подоляк Р.Ю.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 20.12.2018

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу Відкритого недержавного пенсійного фонду "Причетність" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.03.2018

у справі №910/22513/17 (суддя Паламар П.І.)

за позовом Відкритого недержавного пенсійного фонду "Причетність"

до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство "Український Бізнес Банк"

про стягнення безпідставно набутих коштів, сум за прострочення виконання боржником грошового зобов'язання, ціна позову 851480,29 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.03.2018 у справі №910/22513/17 в позові відмовлено.

Не погоджуючись із вищезазначеним рішенням, позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, про задоволення позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу позивача 25.04.2018 передано на розгляд судді Київського апеляційного господарського суду Мальченко А.О., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Мальченко А.О., судді Жук Г.А., Чорногуз М.Г.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 03.05.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Відкритого недержавного пенсійного фонду "Причетність" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.03.2018 у справі №910/22513/17.

16.05.2018 від третьої особи надійшов відзив на апеляційну скаргу.

18.05.2018 від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 19.06.2018 зупинено провадження у справі до перегляду Верховним Судом ухвали Київського апеляційного господарського суду від 11.06.2018 у справі №910/22513/17.

Ухвалою Верховного Суду від 02.07.2018 у справі №910/22513/17 касаційну скаргу Відкритого недержавного пенсійного фонду "Причетність" повернуто без розгляду на підставі п.1 ч.4 ст.292 ГПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 24.10.2018 у справі №910/22513/17 відмовлено Відкритому недержавному пенсійному фонду "Причетність" у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного господарського суду від 11.06.2018 у справі №910/22513/17.

25.06.2018 на виконання Указу Президента України №454/2017 від 29.12.2017 "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах", яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Частиною 5 ст. 31 ГПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті "Голос України" №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене, Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 13.11.2018 апеляційну скаргу позивача та зупинену провадженням справу передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 у справі №910/22513/17 колегією суддів у визначеному складі прийнято апеляційну скаргу до провадження, поновлено провадження у справі, розгляд справи призначено на 20.12.2018.

06.12.2018 від представника позивача надійшло клопотання про приєднання доказів.

17.12.2018 від представника позивача надійшов лист про подання додаткових матеріалів та клопотання про витребування доказів, 17.12.2018 на електронну адресу суду надійшов лист про надання додаткових матеріалів, 20.12.2018 надійшов лист про подання додаткових матеріалів та повторно поданий лист про подання додаткових матеріалів.

В судовому засіданні апеляційної інстанції 20.12.2018 представником позивача адвокатом Олійником О.С. було подано заяву про відвід судді Скрипки І.М. у справі №910/22513/17, у якій останній вказує про сумніви у неупередженості та об'єктивності судді.

На думку позивача, суддя порушує принцип рівності сторін перед законом і судом, оскільки всупереч вимогам ч. 14 ст. 32 ГПК України не розпочав розгляд справи спочатку та не провів підготовку справи до апеляційного розгляду, чим протиправно створює відповідачу умови, які ставлять його у краще становище у порівнянні з позивачем.

Позивач також вважає, що це свідчить про те, що головуючий суддя не бажає правильно застосовувати приписи Конституції України та ГПК України, що породжує сумніви у наявності у суду бажання для постановлення законного та обґрунтованого рішення у спірних правовідносинах.

Представники відповідача та третьої особи в судовому засіданні апеляційної інстанції 20.12.2018 заперечували проти задоволення заявленого представником позивача відводу з підстав його необґрунтованості.

Статтею 39 ГПК України встановлено, що:

- питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі;

- питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість;

- якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід судді Скрипки І.М. у справі №910/22513/17, дійшла висновку про її необґрунтованість з огляду на наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні по справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ'єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з частиною 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Твердження представника позивача щодо порушення головуючим суддею принципу рівності сторін, оскільки суддя не провів підготовку справи до апеляційного розгляду, чим протиправно створює відповідачу умови, які ставлять його у краще становище у порівняні з позивачем, є надуманими з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 267 ГПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду з'ясовує питання про склад учасників судового процесу, визначає характер спірних правовідносин та закон, який їх регулює, з'ясовує обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог і заперечень, з'ясовує, які обставини визнаються чи заперечуються учасниками справи, вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача, за клопотанням учасників справи вирішує питання щодо вжиття заходів забезпечення позову, вчиняє інші дії, пов'язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи.

Підготовчі дії, визначені пунктами 5, 6 частини першої цієї статті, вчиняються з дотриманням прав всіх учасників справи подати свої міркування або заперечення щодо їх вчинення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Порядок розгляду апеляційної скарги визначений положеннями ст. 270 ГПК України.

Відповідно до ст. 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п'ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Головуючий відкриває судове засідання і оголошує, яка справа, за чиєю скаргою та на судове рішення якого суду розглядається.

Суддя-доповідач доповідає зміст судового рішення, яке оскаржено, доводи апеляційної скарги, межі, в яких повинні встановлюватися обставини і досліджуватися докази.

Після доповіді судді-доповідача пояснення дає особа, яка подала апеляційну скаргу. Якщо апеляційні скарги подали обидві сторони, - першим дає пояснення позивач. Далі дають пояснення інші учасники справи.

Закінчивши з'ясування обставин і перевірку їх доказами, суд апеляційної інстанції надає учасникам справи можливість виступити у судових дебатах у такій самій послідовності, в якій вони давали пояснення.

На початку судового засідання суд може оголосити про час, який відводиться для судових дебатів. Кожній особі, яка бере участь у розгляді справи в апеляційному суді, надається однаковий проміжок часу для виступу.

Після закінчення дебатів суд виходить до нарадчої кімнати.

Як вже зазначалось, ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 03.05.2018 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Відкритого недержавного пенсійного фонду "Причетність" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.03.2018 у справі №910/22513/17.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 у справі №910/22513/17 апеляційну скаргу прийнято до провадження в новому складі колегії суддів, поновлено провадження у справі, розгляд справи призначено на 20.12.2018.

Відповідно до ст. 230 ГПК України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

З дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується.

Провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 19.06.2018 зупинено провадження у справі до перегляду Верховним Судом ухвали Київського апеляційного господарського суду від 11.06.2018 у справі №910/22513/17 на стадії розгляду справи, тобто у колегії суддів були відсутні підстави вчиняти підготовчі дії, про які зазначає представник позивача, після поновлення провадження у справі, без з'ясування позиції представників відповідача та третьої особи щодо поданих представником позивача клопотань та документів, та їх обговорення в судовому засіданні, яке було призначено на 20.12.2018.

Враховуючи те, що колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого судді Скрипки І.М. відводу, справа підлягає передачі для визначення автоматизованою системою відповідно до ст. 32 ГПК України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений представником позивача.

Керуючись статтями 32, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника позивача адвоката Олійника О.С. про відвів судді Скрипки І.М. у справі №910/22513/17 відмовити.

2. Передати справу №910/22513/17 для визначення автоматизованою системою у відповідності до ст. 32 ГПК України судді, який має вирішити питання про відвід, заявлений представником позивача.

Повний текст ухвали підписано 22.12.2018.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді Ю.Б.Михальська

А.І. Тищенко