ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2018 р. Справа№ 911/779/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Тищенко А.І.

Скрипки І.М.

секретар судового засідання: Ніконенко Ю.А.

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 18.12.2018.

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад»

на рішення Господарського суду Київської області від 27.07.2018 (повний текст складено 03.08.2018)

у справі №911/779/18 (суддя Горбасенко П.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад»

до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

про визнання недійсним рішення

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад» (далі, позивач або ТОВ «Бабушкін Сад») звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі, відповідач або ПрАТ «Київобленерго») про скасування рішення ПрАТ «Київобленерго», оформленого протоколом №207 від 28.03.2018 засідання комісії по розгляду акту №К040107 від 19.10.2017 про порушення Правил користування електричною енергією у споживача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем було неправомірно застосовано до позивача оперативно-господарську санкцію.

Рішенням Господарського суду Київської області від 27.07.2018 у справі №911/779/18 у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад» до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним рішення відмовлено повністю.

Рішення місцевого господарського суду ґрунтується на тому, що факт порушення споживачем положень Правил користування електричною енергією (ПКЕЕ), затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28, підтверджується актом про порушення №К040107 від 19.10.2017 та висновком експерта. Постачальником прийнято рішення про застосування оперативно-господарської санкції відповідно до положень ПКЕЕ та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, порушення позивачем не спростовано.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад» звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 27.07.2018 у справі №911/779/18 та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги позивача зводяться до наступного:

- 16.09.2017 представники відповідача шляхом незаконного проникнення на територію позивача зірвали замок на дверях ТП-1595, що перебуває в межах земельної ділянки позивача, та здійснили перевірку електроустановки позивача. Акт про порушення не був наданий ні представнику, ні керівнику товариства для ознайомлення та підписання;

- отримані відповідачем в результаті перевірки докази є незаконними;

- експертиза приладу обліку проведена без участі представника споживача;

- відповідачем невірно здійснено розрахунок та безпідставно застосовано п. 2.5. Методики, оскільки ним не було здійснено порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики;

- при розрахунку відповідачем безпідставно застосовано показник договірної потужності, а також безпідставно здійснено розрахунок з останньої технічної перевірки, тоді як розрахунок мав бути здійснений з дати останнього контрольного огляду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу ТОВ «Бабушкін Сад» у справі №911/779/18 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді - Тищенко О.В, суддів: Іоннікової І.А., Суліма В.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 05.09.2018 апеляційну скаргу ТОВ «Бабушкін Сад» на рішення Господарського суду Київської області від 27.07.2018 у справі №911/779/18 залишено без руху з огляду на відсутність доказів сплати судового збору та надано скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

24.09.2018 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про долучення до апеляційної скарги доказів сплати судового збору.

У зв'язку із переведенням суддів Іоннікової І.А. та Суліма В.В. на посади суддів Північного апеляційного господарського суду, розпорядженням керівника апарату Київського апеляційного господарського суду від 01.10.2018 №09.1-08/3116/18 призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями апеляційну скаргу ТОВ «Бабушкін Сад» передано на розгляд колегії суддів Київського апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Тищенко О.В., судді: Тарасенко К.В., Шаптала Є.Ю.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 01.10.2018 поновлено ТОВ «Бабушкін Сад» пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Київської області від 27.07.2018 у справі №911/779/18, відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 24.10.2018.

Указом Президента України «Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах» №454/2017 від 29.12.2017 ліквідовано Київський апеляційний господарський суд.

Відповідно до частини 6 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті «Голос України» №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене, Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Частиною 5 статті 31 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Згідно частини 7 статті 31 Господарського процесуального кодексу України справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому цією статтею, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Актом прийняття-передачі судових справ від 02.10.2018 справу №911/779/18 передано до Північного апеляційного господарського суду.

13.11.2018 через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду від ПрАТ «Київобленерго» надійшов відзив на апеляційну скаргу ТОВ «Бабушкін Сад», у якому відповідач просив суд у задоволенні апеляційної скарги відмовити, оскаржене рішення суду залишити без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає про те, що під час проведенні перевірки на об'єкті електропостачання був присутнім уповноважений представник позивача - ТОВ «Бабушкін Сад» - гр. Соколовський Олег Брониславович, який являється керівником позивача. Відповідач зазначає й про те, що дефекти акту не спростовують факту порушення ПКЕЕ, які знайшли своє відображення в акті та не є підставою для неприйняття акту про порушення №К040107 від 19.10.2017 в якості належного доказу. Проведеною експертизою приладу обліку встановлено втручання у роботу засобу обліку електричної енергії, встановленого на об'єкті позивача та порушення позивачем ПКЕЕ.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.11.2018 апеляційну скаргу ТОВ «Бабушкін Сад» у справі №911/779/18 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Михальської Ю.Б., суддів: Тищенко А.І., Скрипки І.М.

Враховуючи вищевикладене, з метою здійснення подальшого розгляду апеляційної скарги визначеним складом суду Північного апеляційного господарського суду, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2018 апеляційну скаргу позивача прийняттю до свого провадження колегією суддів у складі головуючого судді Михальської Ю.Б., суддів: Тищенко А.І., Скрипки І.М., та призначено справу до розгляду на 18.12.2018.

У судове засідання 18.12.2018 з'явився представник відповідача.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Враховуючи те, що у матеріалах справи містяться докази належного повідомлення позивача про дату, час і місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, а саме повідомлення про вручення поштового відправлення, колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представника позивача.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційної скарги позивача з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просив залишити оскаржене рішення суду без змін.

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржене рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно технічних документів та договору про постачання енергії.

Згідно частини 1 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Як підтверджується матеріалами справи, 17.05.2012 між з Товариством обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад» (Споживач) та Приватним акціонерним товариством «Київобленерго» (Постачальник) було укладено договір про постачання електричної енергії №220054646 (далі, Договір), відповідно до пункту 1.1. якого постачальник продає еклектичну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок позивача з приєднаною потужністю 400 кВА, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Відповідно до пунктів 2.1., 2.3.5. Договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ). Споживач зобов'язується забезпечувати безперешкодний доступ представників постачальника за пред'явленням службового посвідчення до розрахункових засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, до пристроїв релейного захисту, автоматики та зв'язку, до електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку, для виконання відключення та обмеження у будь-який час доби.

Згідно з пунктом 7.1. Договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунково згідно з вимогами Порядку розрахунків за активну електроенергію та Порядку розрахунків за перетікання реактивної електроенергії.

Станом на дату укладення Договору та виникнення між сторонами спірних правовідносин взаємовідносини, які виникали в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії) регулювалися, зокрема, Правилами користування електричною енергією, затвердженими Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28 (із відповідними змінами та доповненнями) (далі, ПКЕЕ).

Згідно підпункту 15 пункту 8.1. ПКЕЕ постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів.

Судом встановлено, що 19.10.2017 представниками постачальника було проведено перевірку об'єкту електропостачання за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Мрія, вул. Садова, буд. 2. За результатами перевірки було складено Акт №279682 технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії 220/380 В. Вказаним актом встановлено, що під час проведення технічної перевірки було виявлено високочастотний генератор, який чинить високочастотний вплив на прилад обліку №7648184. Акт підписано трьома уповноваженими представниками постачальника, зазначено, що представник споживача - Соколовський О.Б. від підпису відмовився.

На підставі викладеного представниками постачальника було складено акт про порушення №К040107 від 19.10.2017, яким зафіксовано, що споживачем порушено п. 6.40 ПКЕЕ, здійснено втручання в параметри розрахункового засобу обліку №7648184 з метою зміни його показів, шляхом встановлення високочастотного генератору на корпусі лічильника, електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Зазначений Акт також підписано чотирма уповноваженими представниками постачальника, зазначено, що представник споживача - Соколовський О.Б. від підпису відмовився. Крім того, зазначено, що під час проведення технічної перевірки та складання акту Соколовський О.Б. був присутнім. Окрім того, при складанні Акту про порушення були присутніми завідуючий господарством гр. В.М. Наконечний та капітан поліції Ю.В. Задворний.

Відповідно до пункту 6.41. ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Господарським судом Київської області встановлено, що постачальник звертався до споживча з листом №06/280/1604 від 27.02.2018 (том 1, а.с. 79), яким повідомив про засідання комісії по розгляду акту № К040107 від 19.10.2017.

На замовлення відповідача Незалежним інститутом судових експертизи було здійснено експертизу електролічильника НІК 2301 АП2В № 7648184 та пристрою, що був встановлений у трансформаторній підстанції. Незалежним інститутом судових експертиз було надано висновок експерта за результатами проведення електротехнічного дослідження №8969 від 17.01.2018, згідно якого наданий на дослідження пристрій чорного кольору в пластмасовому корпусі прямокутної форми розміром 180х150х75 мм, при підключенні його до джерела змінного струму напругою 220В та частотою 50Гц, під час встановлення ручки потенціометру в положення максимум (потенціометр в крайньому правому положенні), при розміщенні його робочої частини (чорного проводу з відгалуженнями) біля лицьової частини електролічильника НІК 2301 АП2В заводський №7 року, здійснює високочастотний вплив на електролічильник, а саме повне блокування обліку електроенергії на протязі всього періоду впливу.

Відповідно до пунктів 6.40., 6.42. ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562. На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

28.03.2018 відбулось засідання комісії по розгляду акту № К040107від 19.10.2017 за участі представника споживача Заворотнюка М.С. На засіданні були розглянуті акт про порушення, висновок експертизи, заслухано пояснення представника споживача, який зауважив, що доступ до лічильника представникам постачальника не надавався, прилад, наданий на експертизу, споживачу не належить, експертиза з порушенням вимог чинного законодавства.

За результатами засідання було вирішено, що акт підлягає нарахуванню за період з 17.09.2017 по 19.10.2017 (33 дні). Встановлено, що порушення сталось з вини споживача, акт підлягає розрахунку згідно пункту 6.40 ПКЕЕ, пункту 2.1.3. Методики, величину розрахункового добового споживання визначити згідно методики по договірній потужності. На підставі вказаного рішення комісії постачальником здійснено розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії.

Відповідно до пункту 6.42. ПКЕЕ рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Доводи позивача в апеляційній скарзі про те, що під час проведення перевірки представники постачальника незаконно проникли на територію споживача, порушили цілісність замків на ТП-1595, не надали акт для ознайомлення та підписання представнику споживача, позаяк останній взагалі не був присутнім під час такої перевірки не можуть бути покладені судовою колегією в основу рішення, оскільки позивачем не надано доказів того, що представники відповідача незаконно проникли на територію позивача та порушили цілісність замків на ТП-1595. Не додано позивачем і доказів звернення до відповідача з претензіями про незаконне проникнення на територію та доказів звернення до правоохоронних органів з відповідною заявою.

Водночас, в акті про порушення №К040107 від 19.10.2017 трьома уповноваженими представниками постачальника, зазначено, що представник споживача - Соколовський О.Б. від підпису відмовився. Крім того, зазначено, що під час проведення технічної перевірки та складання акту Соколовський О.Б. знаходився на місці складення акту про порушення та проведення технічної перевірки - біля КТП 1595, підписувати акт технічної перевірки, опломбування та порушення відмовився. Вказаним спростовується твердження позивача про порушення цілісності замків та відсутність представників позивача під час перевірки.

Відповідно до пункту 6.41. ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Таким чином, даний акт є дійсним та складеним відповідно до вимог чинного законодавства, а саме вимог пункту 6.41. ПКЕЕ, оскільки підписаний трьома уповноваженими представниками постачальника, тоді як представник споживача від підписання акта відмовився.

Крім того, в апеляційній скарзі позивач зазначає, що експертиза приладу обліку здійснювалась за відсутності представника позивача в порушення пункту 3.30. ПКЕЕ.

Так, пунктом 3.30. ПКЕЕ встановлено, що експертиза засобу обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється у присутності уповноважених представників власника засобу обліку або організації, яка відповідає за його збереження, постачальника електричної енергії, електропередавальної організації, представника територіального органу, уповноваженого центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, на проведення державних приймальних і контрольних випробувань і повірки засобів вимірювальної техніки та на проведення атестації методик виконання вимірювань, що використовуються у сфері та/або поза сферою поширення державного метрологічного нагляду.

Водночас, як вірно зазначив суд першої інстанції, у даному випадку здійснювалось дослідження не самого приладу обліку, а дослідження впливу встановленого предмета - високочастотного генератора, на роботу приладу обліку. Чинним законодавством не передбачено обов'язкової участі власника лічильника для проведення такої експертизи.

Крім того, позивач в апеляційній скарзі зазначає про те, що відповідачем невірно здійснено розрахунок та безпідставно застосовано пункт 2.5. Методики, оскільки ним не здійснено порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики. На думку позивача, при розрахунку відповідачем безпідставно застосовано показник договірної потужності, а також безпідставно здійснено розрахунок з останньої технічної перевірки, тоді як розрахунок мав бути здійснений з дати останнього контрольного огляду.

Відповідно до пункту 6.40. ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562.

Відповідно до п.п. 9 пункту 8.1. ПКЕЕ постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право на відшкодування збитків, завданих постачальнику електричної енергії за регульованим тарифом діями споживача або постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом. Відповідно до пункту 1.2. ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Згідно пунктів 1.1., 1.2. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 (далі, Методика), ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 №28, або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 №1357. Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Підпунктом 3 пункту 2.1. Методики встановлено, що остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Пунктом 2.5. Методики передбачено формулу, за якою розраховується вартість недорахованої електричної енергії у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики. Також, вказаним пунктом методики, зокрема, передбачено, що при розрахунку застосовується дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів «а» або «б» цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність).

Крім того, вказаним пунктом передбачено, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, кількість днів порушення споживача визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

Із вказаних положень Методики вбачається, що у випадку ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність, при розрахунку застосовується дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в договорі.

Отже, оскільки споживач ухилявся від підписання акту про порушення, заперечував щодо приналежності йому високочастотного генератора, та відповідно не надав постачальнику інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, не забезпечив вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність, місцевий господарський суд дійшов до обгрунтованого висновку про те, що постачальником правомірно використано при розрахунку дозволену потужність точки обліку, зазначену в договорі.

Стосовно заперечення позивача відносно періоду нарахування, який обраховується з дати останньої технічної перевірки, суд зазначає наступне.

Методикою прямо передбачено, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, кількість днів визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки. Так, оскільки в ході перевірки та за результатами експертизи встановлено, що споживачем було встановлено в трансформаторній підстанції високочастотний генератор, який здійснює високочастотний вплив на електролічильник, а саме повне блокування обліку електроенергії на протязі всього періоду впливу, то постачальником правомірно здійснено розрахунок з дати останньої технічної перевірки, оскільки вказане прямо передбачено пунктом 2.5. Методики.

Відповідно до статті 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Згідно пункту 4.2.3. Договору споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії енергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених методикою.

Отже, враховуючи, що факт порушення споживачем положень ПКЕЕ підтверджується актом про порушення №К040107 від 19.10.2017 та висновком експерта, оскільки постачальником прийнято рішення про застосування оперативно-господарської санкції відповідно до положень ПКЕЕ та Методики, та вказане не спростовано позивачем належними та допустимими доказами, позовні вимоги про скасування рішення, оформленого протоколом №207 від 28.03.2018 засідання комісії по розгляду акту №К040107 від 19.10.2017 порушення правил користування електроенергією у споживача є необґрунтованими, а тому місцевий господарський суд дійшов обгрунтованого висновку про те, що позов не підлягає задоволенню.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад», оскільки останні не спростовують висновків суду першої інстанції. Скаржником не надано суду доказів, які б свідчили про обґрунтованість позовних вимог, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не можуть бути підставою для скасування чи зміни рішення місцевого господарського суду.

Враховуючи вищевикладене, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов'язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Відповідно до частини 1, 3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає рішення суду у даній справі обґрунтованим, прийнятим з додержанням норм матеріального та процесуального права та таким, що відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи, підстав для його скасування чи зміни не вбачається. Апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад» є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Порушень норм процесуального права, які могли бути підставою для скасування або зміни оскарженого рішення у відповідності до норм статті 277 Господарського процесуального кодексу України судом апеляційної інстанції не виявлено.

Судові витрати за подання зазначеної апеляційної скарги згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, статтями 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Бабушкін Сад» на рішення Господарського суду Київської області від 27.07.2018 у справі №911/779/18 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Київської області від 27.07.2018 у справі №911/779/18 залишити без змін.

Матеріали справи №911/779/18 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку, передбаченому статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 21.12.2018.

Головуючий суддя Ю.Б.Михальська

Судді А.І. Тищенко

І.М. Скрипка