ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2018 р. Справа№ 911/467/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Дідиченко М.А.

при секретарі: Ігнатюк Г.В.

за участю представників сторін:

від позивача: не з'явився

від відповідача: не з'явився

від третьої особи: Ігнатенко М.В. (довіреність №б/н від 07.12.2018)

розглянувши матеріали апеляційної скарги приватного підприємства "Компанія "Енерджи" на ухвалу господарського суду Київської області від 10.05.2018

у справі № 911/467/18 (суддя Грабець С.Ю.)

за позовом приватного підприємства "Будівельний центр ХХІ Сторіччя"

до приватного підприємства "Компанія "Енерджи"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача публічного акціонерного товариства "ОТП Банк"

про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні господарського суду Київської області розглядалась справа за позовом ПП "Будівельний Центр ХХІ Сторіччя" до ПП "Компанія "Енерджи" про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння.

24.04.2018 ПП "Компанія "Енерджи" звернулося до господарського суду Київської області із зустрічним позовом.

Ухвалою господарського суду Київської області від 25.04.2018 у справі № 911/467/18 зустрічну позовну заяву відповідача за первісним позовом було залишено без руху у зв'язку з несплатою судового збору, відмовлено у задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору та надано строк для усунення вказаного недоліку тривалістю десять днів з дня отримання ухвали (а.с. 44-46 том 2).

Ухвалою від 10.05.2018 господарський суд Київської області у справі № 911/467/18 зустрічну позовну заяву повернув ПП "Компанія "Енерджи" у зв'язку з невиконанням вимог ухвали суду від 25.04.2018 (а.с. 51-52 том 2).

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою, приватне підприємство "Компанія "Енерджи" звернулось до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду Київської області від 10.05.2018 у справі № 911/467/18.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт вказував на те, що судом першої інстанції було безпідставно відхилено клопотання ПП «Компанія «Енерджи» про розстрочення сплати судового збору, внаслідок чого неправомірно було винесено спочатку ухвалу про залишення позовної заяви без руху, а потім - ухвалу про повернення зустрічної позовної заяви, що є предметом оскарження.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2018 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Гаврилюк О.М., судді Сулім В.В., Майданевич А.Г.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 11.09.2018 відмовлено в задоволенні заяви приватного підприємства "Компанія "Енерджи" про визнання поважними причин пропуску і поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали господарського суду міста Києва від 10.05.2018 у справі № 911/467/18. Апеляційну скаргу приватного підприємства "Компанія "Енерджи" на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.05.2018 у справі № 911/467/18 залишено без руху. Запропоновано приватному підприємству "Компанія "Енерджи" усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, а саме: протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху надати до Київського апеляційного господарського суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин такого пропуску.

Указом Президента України "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах" № 454/2017 від 29.12.2017 ліквідовано Київський апеляційний господарський суд.

Згідно ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті "Голос України" № 185(6940) опубліковано повідомлення про початок роботи Північного апеляційного господарського суду з 03.10.2018.

Частиною 5 ст. 31 ГПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Актом прийняття-передачі судових справ від 02.10.2018 справу № 911/467/18 передано до Північного апеляційного господарського суду.

Згідно із витягом із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 911/467/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: Руденко М. А.- головуючий суддя; судді - Дідиченко М. А., Пономаренко Є. Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2018 прийнято апеляційну скаргу приватного підприємства "Компанія "Енерджи" на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.05.2018 у справі № 911/467/18, у визначеному складу колегії суддів. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою приватного підприємства "Компанія "Енерджи" на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.05.2018 у справі № 911/467/18 та призначено справу до розгляду на 18.12.2018.

У судове засідання 18.12.2018 р. представники сторін не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, як свідчать матеріали справи, про час та місце розгляду справи всі представники сторін були повідомлені належним чином. (а.с. 6-12 т.3).

Частиною 12 ст. 270 ГПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи , належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 2 ч.3 ст. 202 ГПК України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Враховуючи те, що матеріали справи містять докази повідомлення всіх учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання, колегія суддів вважає можливим розглянути справу у відсутності представників позивача та відповідача за наявними у справі доказами.

Представник третьої особи у судовому засіданні не підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її залишити без задоволення, ухвалу без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 270 ГПК у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Згідно із вимогами ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, заслухавши доводи третьої особи, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, 24.04.2018 до господарського суду Київської області надійшла зустрічна позовна заява приватного підприємства "Компанія "Енерджи" до приватного підприємства "Будівельний центр XXI сторіччя", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - публічного акціонерного товариства "ОТП Банк", про визнання права власності на нерухоме майно (а.с. 57- 60 том 3).

Відповідно до ч. 4 ст. 180 ГПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Згідно із ч. 5 ст. 180 ГПК України, до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 174 ГПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, 25.04.2018 ухвалою господарського суду Київської області зустрічну позовну заяву приватного підприємства "Компанія "Енерджи" залишено без руху та зобов'язано позивача за зустрічним позовом усунути недоліки зустрічної позовної заяви та подати до суду в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху, докази сплати судового збору в сумі 22 500,00 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач за зустрічним позовом отримав ухвалу господарського суду Київської області від 25.04.2018 26.04.2018, однак недоліки зустрічної позовної заяви не усунув, а саме не надав доказів сплати судового збору у розмірі 22 500,00 грн.

У зв'язку із чим, ухвалою господарського суду міста Києва від 10.05.2018 повернуто приватному підприємству "Компанія "Енерджи" зустрічну позовну заяву і додані до неї документи. Роз'яснено приватному підприємству "Компанія "Енерджи", що згідно із ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції зважаючи на наступне.

Оскаржуючи ухвалу від 10 травня 2018 року про повернення зустрічної позовною заяви приватне підприємство "Компанія "Енерджи" вказує на те, що при зверненні з зустрічним позовом було надано клопотання про розстрочення сплати судового збору, у зв'язку із тяжким майновим станом, судом першої інстанції неправомірно було відмовлено в задоволенні даного клопотання.

Однак колегія суддів не погоджується з такими доводами позивача за зустрічним позовом зважаючи на наступне.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати (абзац 3 п. 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" № 7 від 21.02.2013).

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" № 3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію ("Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод") та практику Суду (Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини) як джерело права.

Натомість, рішеннями ЄСПЛ у справах „Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands" від 27 жовтня 1993 (п. 33), та „Ankerl v. Switzerland" від 23 жовтня 1996 (п. 38) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні „справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі; суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За приписами ст. 8 Закону України «Про судовий збір» (в редакції після 15.12.2017, яка діяла на момент звернення з клопотанням про розстрочення сплати судового збору) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Правовий аналіз вищенаведених норм закону дає підстави стверджувати, що законодавцем встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб'єктних та предметних критеріїв, за яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» встановив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Разом з цим, необхідність сплати судового збору дійсно є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб'єктів та узгоджується із вимогами ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про розстрочення сплати судового збору, повинна довести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати належні докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до прийняття рішення у справі.

Аналізуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції правомірно відмовив в задоволенні клопотання ПП "Компанія "Енерджи" про розстрочення сплати судового збору при зверненні з зустрічним позовом, оскільки при розгляді справ суди повинні дотримуватись принципу рівності сторін в процесі. Окрім того, надання розстрочки при зверненні скаржника з зустрічними позовними вимогами є правом, а не обов'язком суду, також, як вбачається з матеріалів справи, відсутні умови для надання такої розстрочки, передбачені п.п.1-3 ч. 1. ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, колегія суддів зазначає, що доказів того, що майновий стан ПП "Компанія "Енерджи" перешкоджав сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі, останнім не надано.

Враховуючи викладене, колегія суддів не погоджується із доводами апеляційної скарги, та вважає, що правові підстави для скасування ухвали господарського суду Київської області від 10.05.2018 у справі № 911/467/18 - відсутні.

Скаржником на підтвердження доводів, щодо неправильного застосування норм процесуального та матеріального права не наведено обставин, які б свідчили про наявність таких порушень.

Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду ухвали судом апеляційної інстанції, скаржник не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних доводів, які могли б бути прийняті та дослідженні судом апеляційної інстанції в розумінні ст.ст. 73, 74, 76-79 ГПК України.

За встановлених обставин, на думку колегії суддів, висновок місцевого суду про відсутність правових підстав для розстрочення судового збору та прийняття зустрічної позовної заяви до провадження, відповідає нормам чинного законодавства, фактичним обставинам справи і наявним у ній матеріалам, а доводи апеляційної скарги його не спростовують.

З огляду на викладене, підстав для зміни або скасування ухвали місцевого суду не вбачається.

Судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на заявника апеляційної скарги, згідно із ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 255, 270, 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу приватного підприємства "Компанія "Енерджи" на ухвалу господарського суду Київської області від 10.05.2018 у справі № 911/467/18 залишити без задоволення.

2. Ухвалу господарського суду Київської області від 10.05.2018 у справі № 911/467/18 залишити без змін.

3. Судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на приватне підприємство "Компанія "Енерджи".

4. Матеріали справи № 911/467/18 повернути до господарського суду Київської області.

Повний текст постанови складено 21.12.2018

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Дідиченко