УХВАЛА

м. Київ

04.12.2018Справа № 910/16047/18
Суддя Сташків Р.Б., розглянувши позовну заяву Приватного підприємства фірми "Сандра-Інтернешнел" до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловий комплекс Воздвиженка" про визнання недійсними договорів управління майном (активами) та відшкодування збитків у сумі 467213,64 грн.

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 3 ст. 162 ГПК України, яка встановлює вимоги до змісту та оформлення позовної заяви, позовна заява повинна містити, зокрема, (п. 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Так, у вищевказаному позові заявлено вимоги про:

- визнання недійсним договору управління майном від 06.09.2018, укладеного між відповідачами, зареєстрованого в реєстрі за № 442, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Яковенко В.І., зі змінами, внесеними додатковим договором, зареєстрованим за №454, посвідченим 11.09.2018 приватним нотаріусом КМНО Яковенко В.І.;

- стягнення 467213,64 грн. збитків.

Стаття 173 ГПК України дійсно допускає об'єднання в одній позовній заяві декількох позовних вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Розглядаючи доводи позивача, що заявлені вище вимоги за своєю суттю є основною (визнання договору недійсним) та похідною (стягнення збитків) позовними вимогами, суд дійшов висновку про необґрунтованість таких доводів.

Так, похідна позовна вимога - це вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Разом з цим, задоволення вимоги про стягнення збитків у заявленій позивачем сумі не є прямо залежним від задоволення вимоги про визнання договору недійсним, оскільки за своєю правовою природою завдання збитків є правопорушенням зі своїм окремим складом, при встановленні якого (спричиненні збитків) суду належить встановлювати наявність усіх елементів такого правопорушення, та зокрема, у заявленому позивачем випадку упущеної вигоди - розмір неодержаних доходів; обставину, що ці доходи особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено; обставину порушення прав особи, що призвело до недоотримання нею доходів, та інші обставини, заявлені позивачем на доведення спричинення йому збитків.

При цьому, навіть за умови визнання судом спірного договору (зі змінами) недійним, це не матиме своїм наслідком автоматичне задоволення вимоги про стягнення збитків у сумі 467213,64 грн., як "похідної", оскільки окрім необхідності доведення усіх елементів правопорушення, що мало наслідком завдання збитків, необхідним є доведення і обґрунтованості їх розміру. Тобто, навіть у випадку визнання судом обставини спричинення збитків, суд може зменшити їх розмір визнавши його частково необґрунтованим, завищеним тощо.

Враховуючи наведене, суд не визнає заявлені вимоги основною та похідною, тому не вбачає підстав для їх об'єднання та сумісного розгляду у межах одного позову.

Також, заявлені вимоги не пов'язані між собою підставою виникнення, оскільки підставою недійсності договору позивач заявляє порушення при його укладенні норм закону, а підставою стягнення збитків - відсутність здійснення зобов'язаними особами добровільних сплат на користь позивача. При цьому, посилання на один і той же доказ щодо обох вимог (розміщеним у газеті оголошенням) не робить вимоги автоматично пов'язаними поданими доказами, оскільки цей доказ (роздруківка про наявність у газеті оголошення) може бути окремо поданий на доведення кожної з вимог.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позивачем усупереч ст. 173 ГПК України об'єднано в одній позовній заяві декілька позовних вимог, не пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, і ці вимоги не є основними та похідними позовними вимогами, тому підстав для їх об'єднання з власної ініціативи суд не вбачає. Відповідно до ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об'єднання позовних вимог.

За таких обставин, вищевказана позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву повернути заявнику. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Суддя Р.Б. Сташків