ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2018 Справа №914/1326/18

За позовом: Державної екологічної інспекції у Львівській області (далі ОСОБА_1),
до відповідача:Державного підприємства "Дрогобицьке лісове господарство" (далі Підприємство),
предмет позову: стягнення 1'202'137,20 грн.
СуддяОСОБА_2
Секретар судового засіданняОСОБА_3
За участю представників:
позивача:ОСОБА_4 довіреність №14-3707 від 09.07.2018,
відповідача:ОСОБА_5 доручення №910 від 17.04.2018.
Процедури.

На розгляд Господарського суду Львівської області подано позов ОСОБА_1 до Підприємства про стягнення 1'202'137,20 грн. Ухвалою суду від 25.07.2018 позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви. До суду надійшли матеріали, якими позивач усунув виявлені недоліки. Ухвалою від 09.08.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 19.09.2018.

В підготовче засідання 19.09.2018 з'явився представник позивача, представник відповідача не з'явився. У зв'язку з неявкою відповідача, суд ухвалив відкласти підготовче засідання на 10.10.2018. У підготовче засідання 10.10.2018 представники сторін з'явилися. Задовольнивши клопотання відповідача про продовження строку підготовчого провадження, з метою надання сторонам можливості подати додаткові пояснення та докази, суд ухвалив продовжити строк підготовчого засідання на 30 календарних днів та призначити підготовче засідання 07.11.2018.

В підготовче засідання 07.11.2018 представники сторін з'явилися. З огляду на виконання завдань підготовчого провадження, подання сторонами усіх наявних доказів та повідомлення усіх відомих їм обставин справи, суд ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті на 28.11.2018.

Аргументи сторін.

Правова позиція позивача.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Підприємство неправомірно видало лісорубний квиток серії ЛЬ ЛРК №000740 від 23.06.2017, без розроблених та затверджених у встановленому порядку матеріалів лісовпорядкування. Внаслідок зазначених дій було проведено вирубку дерев у кварталі 94 виділ 1 (Воля-Якубовське лісництво), що завдало шкоди в розмірі 1'202'137,20 грн.

Заперечення відповідача.

Підприємством видано лісорубний квиток на підставі пункту 4 Правил поліпшення якісного складу лісів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2007 №724. Цим положенням передбачено, що у разі проведення рубок у деревостанах, не запроектованих лісовпорядкуванням, власники лісів і постійні лісокористувачі повідомляють про це орган виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища. Листом №813 від 01.09.2017 відповідач повідомив Департамент екології та природних ресурсів Львівської обласної державної адміністрації про проведення рубки в кварталі 94 Воля-Якубовського лісництва.

За фактом незаконної рубки було відкрито кримінальне провадження №000284 від 30.08.2017, в ході якого було з'ясовано, що лісорубний квиток серії ЛЬ ЛРК №000740 від 23.06.2017 видано з дотриманням норм законодавства, а отже рубку теж проведено на законних підставах.

Крім того, ОСОБА_1 при визначенні розміру шкоди неправомірно застосувала додаток №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 "Про затвердження такс для обчислення розмірів шкоди, заподіяної лісу". Адже він застосовується до осіб, які безпосередньо здійснили ці порушення і їх вина визначена у встановленому законом порядку. Застосування такс до підприємств, що здійснюють охорону лісових насаджень, крім випадків, коли встановлено, що вони безпосередньо скоїли такі порушення, є неправомірним. Оскільки вина Підприємства не доведена, ОСОБА_1 не може нараховувати відповідну шкоду.

Відповідь на відзив.

ОСОБА_1 вважає, що кримінальне провадження №000284 від 30.08.2017 не може бути доказом у справі, що розглядається.

Організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, в тому числі й від незаконних рубок, покладається на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов'язків.

Щодо тверджень Підприємства про повідомлення ним Департаменту екології та природних ресурсів Львівської обласної державної адміністрації про проведення рубки, то таке повідомлення надіслано вже після проведення перевірки.

Актом перевірки №412/04/618 від 07.07.2017 в кварталі 94 виділ 1 на площі 0,6 га Воля-Якубівського лісництва зафіксовано незаконну рубку ще 413 дерев, що безпосередньо примикає до рубки "розрубка окружної мережі". Внаслідок дій Підприємства щодо рубки дерев, площа державного лісового фонду зменшилась на 1,4 га. Таким чином, проведена рубка не була розчищенням чи розрубкою межової просіки.

Заперечення на відповідь.

Підприємство та начальник Лісовпорядної партії Львівської державної лісовпорядної експедиції проводили натурне обстеження оспорюваної лісової ділянки, в ході якого дійшли до спільного висновку щодо доцільності проведення лісогосподарських заходів у 94 кварталі 1 виділі Воля-Якубівського лісництва з метою збереження оздоровчих і захисних властивостей лісу, поліпшення його якісного стану. На підставі цього обстеження було видано витяг базового лісовпорядкування від 22.06.2017. Таким чином, лісорубний квиток видано законно. Відповідно до лісового законодавства на Підприємство покладається обов'язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей. Оскільки в ситуації, що виникла, була необхідність у проведенні рубки в оспорюваному кварталі, Підприємство видало лісорубний квиток для розчищення межі.

Кримінальне провадження №000284 підтверджує законність видачі лісорубного квитка, тим самим встановлює відсутність вини Підприємства у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу.

Фактичні обставини справи.

Проектом організації та розвитку лісового господарства Підприємства від 2008 року (частина матеріалів лісовпорядкування 2008 року) (а.с. 92-94) передбачені, серед іншого, санітарні рубки, розчищення окружної межі, інші заходи з формування і оздоровлення лісів. Рубка Підприємством лісів в кварталі 94 виділ 1 на ділянці площею 0,6 га не передбачена такими матеріалами. Зазначену обставину в судових засіданнях підтвердили обидві сторони спору ОСОБА_1 та Підприємство.

Підприємством 23.06.2017 видано лісорубний квиток (а.с. 47), яким дозволено Воля-Якубовському лісництву Підприємства здійснити рубку "розрубка окружної мережі", в кварталі 94 виділ 1 на ділянці площею 0,6 га. Цей лісорубний квиток видано на підставі акта обстеження від 04.05.2017 (а.с. 90), у якому зазначено, що окружна мережа виділів 1, 2 та 3 94 кварталу захаращена, потребує розрубки та розчищення.

В матеріалах справи наявна довідка Воля-Якубовського лісництва Підприємства про реалізацію продукції (а.с. 140), відповідно до якої у червні 2017 року ним реалізовано лісопродукцію з кварталу 94 виділу 1 на загальну суму 106 215,93 грн. Водночас, згідно з платіжним дорученням №168 від 16.11.2017 (а.с. 139), Підприємство перерахувало на рахунок Добрівлянської сільської ради 1782,00 грн. лісового доходу за 3 квартал 2017 року.

Державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища у Львівській області проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Підприємством. За результатами проведеної перевірки складено акт №412/04/618 від 07.07.2017 (надалі ОСОБА_1) (а.с. 15-18).

З'ясовано, що з метою проведення рубки "розрубка окружної мережі", в кварталі 94 виділ 1 на площі 0,6 га Підприємством видано лісорубний квиток серії ЛЬ ЛРК №000740 від 23.06.2017 (надалі Лісорубний квиток). Відповідно до цього лісорубного квитка дозволено вирубати 145 м3 деревини. Матеріалами лісовпорядкування 2008 року така рубка не була запроектована. Підставою для видачі Лісорубного квитка був акт обстеження комісії в складі лісничого Воля-Якубівського лісництва ОСОБА_6, помічника лісничого ОСОБА_7 та майстра лісу ОСОБА_8 На думку ОСОБА_1, чинним законодавством такий вид рубок не передбачений, а тому Лісорубний квиток видано незаконно. Натурним обстеженням встановлено, що проведення рубки "розрубка окружної мережі" в кварталі 94 виділ 1 на площі 0,6 га недоцільне.

Встановлено, що на підставі виданого Лісорубного квитка у кварталі 94 виділ 1 на площі 0,6 га виявлено 214 пнів, у тому числі 49 пнів дерев породи дуб звичайний, 153 пні дерев породи граб, 6 пнів дерев породи осика, 5 пнів дерев породи липа та 1 пень породи вільха.

Акт підписано без зауважень представниками Підприємства.

Відповідно до Порядку про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 р. №665) проведено розрахунок завданої шкоди (а.с. 19-20) на суму 1'202'137,20 грн. сума завданої шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконного вирубування дерев.

ОСОБА_1 надіслала на адресу Підприємства припис від 11.07.2017 №206-04 (а.с. 33), яким вимагала анулювати Лісорубний квиток. Факт надсилання припису підтверджується долученим до матеріалів справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 87). Підприємство отримало припис 14.07.2017.

Листом від 28.07.2017 №1228/02-09 (а.с. 34) Львівським обласним управлінням лісового та мисливського господарства повідомлено Львівську обласну державну адміністрацію, що за фактами незаконних рубок у Воля-Якубівському лісництві Підприємством проведено службове розслідування. За його результатами видано наказ від 24.07.2017 №270 "Про порушення виробничої дисципліни", яким звільнено із займаних посад лісничого Воля-Якубівського лісництва ОСОБА_6 і помічника лісничого ОСОБА_7, оголошено догани старшому майстру ОСОБА_9 та інженеру охорони ОСОБА_10

Згідно з наказом Підприємства про порушення виробничої дисципліни від 24.07.2017 №270 (а.с. 144) під час проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, ОСОБА_1 по Воля-Якубівському лісництву було виявлено ряд порушень у веденні лісового господарства. Виходячи з вищенаведеного, наказано: за допущення самовільних рубок у ввіреному йому обході майстра лісу Воля-Якубівського лісництва ОСОБА_11 звільнити із займаної посади; за допущення недоліків у веденні та оформленні технічної документації по лісовому господарству помічника лісничого Воля-Якубівського лісництва ОСОБА_7 звільнити із займаної посади; за безконтрольність за роботою лісової охорони Воля-Якубівського лісництва лісничого ОСОБА_6 звільнити із займаної посади; старшого майстра лісу ОСОБА_9 за безконтрольність за роботою лісової охорони оголосити догану; інженеру по ОЗЛ ОСОБА_10 за безконтрольність по охороні лісу від самовільних рубок оголосити догану; начальнику відділу лісового господарства ОСОБА_12 вказати на недостатній контроль за роботою лісової охорони підприємства; головному лісничому ОСОБА_13 посилити контроль за лісовою охороною по веденню лісового господарства.

Підприємство надіслало ОСОБА_1 відповідь №726 від 02.08.2017 на припис №206-04 від 11.07.2017 (а.с. 91), у якому зазначило, що по факту рубки в кварталі 94 та 95 Воля-Якубівського лісництва було проведено службове розслідування, внаслідок якого виявлено, що в червні 2017 року працівниками Воля-Якубівського лісництва було надано форму №4 на розрубку окружної мережі в кварталі 94 виділ 1 на площу 0,6 га, на що було виписано Лісорубний квиток. Також було надано акт обстеження ділянки під рубку, підписаний лісничим Воля-Якубівського лісництва ОСОБА_6, помічником лісничого ОСОБА_7 та майстром лісу ОСОБА_8 При обстеженні в натурі рубка була проведена в 1, 3 та 6 виділах і в кварталах 95 виділ 10 на загальній площі 1,4 га. Площа безбілетної рубки становить 0,8 га.

Листом від 01.09.2017 №813 (а.с. 48-51) Підприємство повідомило Департамент екології та природних ресурсів, що в 2017 році будуть проведені вибірково-санітарні рубки та рубки догляду, вказуючи конкретні лісництва, квартали, виділи, площі, де відбуватиметься рубка, а також вид, спосіб рубки. Зокрема, Підприємство зазначило, що на ділянці площею 0,6 га у 94 кварталі 1 виділу Воля-Якубівського лісництва буде проведено інший вид (спосіб) рубки.

Суд акцентує увагу, що Підприємство надіслало вищезазначений лист після того, як зазначена у ньому рубка була здійснена, а також після складення ОСОБА_1.

ОСОБА_1 звернулася до Львівської державної лісовпорядної експедиції з листом №09-5461 від 15.11.2017 (а.с. 35), у якому просила надати копії матеріалів базового лісовпорядкування відповідача на 2017 рік. Листом №601/01-04 від 27.11.2017 (а.с. 36) Львівська державна лісовпорядна експедиція повідомила ОСОБА_1, що матеріали базового лісовпорядкування лісів Підприємства на 2017 рік не виготовлено.

ОСОБА_1 надіслала на адресу Підприємства претензію №3 від 23.01.2018 №09-337 (а.с. 21), якою вимагала оплатити нараховану шкоду за порушення вимог природоохоронного законодавства. Підприємство надіслало ОСОБА_1 відповідь на претензію №174 від 12.02.2018 (а.с. 85), у якій зазначило, що претензія не може бути задоволена до моменту встановлення всіх обставин справи, зокрема, остаточного рішення адміністративного суду у справі №813/2795/17 щодо оскарження пункту 1 припису №206-04 від 11.07.2017.

Оскарження відповідачем припису №206-04 від 11.07.2017.

Підприємство звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування пункту 1 припису від 11.07.2017 №206-04 щодо анулювання Лісорубного квитка. Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 12.12.2017 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Підприємство оскаржило його в апеляційному порядку. Однак згодом, у звязку з надходженням клопотання Підприємства про відмову від адміністративного позову, ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 10.04.2018 постанову Львівського окружного адміністративного суду від 12.12.2017 у справі №813/2795/17 визнано нечинною, а провадження у справі закрито у зв'язку з відмовою позивача від адміністративного позову.

Кримінальне провадження №000284.

Згідно з постановою прокуратури Львівської області про закриття кримінального провадження від 31.10.2017 (а.с. 73-76) першим слідчим відділом слідчого управління прокуратури Львівської області розслідувалось кримінальне провадження №000284 від 30.08.2017 щодо законності видачі службовими особами Підприємства Лісорубного квитка, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України. За результатами такого розслідування кримінальне провадження №000284 постановлено закрити у звязку з відсутністю складу злочину в діях головного лісничого Підприємства ОСОБА_13 та начальника відділу лісового господарства ОСОБА_12

Підприємство стверджує, що зазначена постанова прокуратури слугує доказом правомірності видачі Підприємством Лісорубного квитка. Однак суд звертає увагу, постанова в межах кримінального провадження не має преюдиційного значення під час розгляду судом господарського спору. Зокрема, згідно з положеннями частини 6 статті 75 Господарського процесуального кодексу України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності … які набрали законної сили, є обовязковими для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, відповідач не звільнений від обов'язку доказувати наявність чи відсутність обставин, на які він посилається як на підставу своїх заперечень проти позову.

При ухваленні рішення суд керувався таким.

Відносини, які виникли між сторонами, регулюються нормами Цивільного кодексу України та спеціальними нормативно-правовими актами у сфері природоохоронного законодавства. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто є деліктною відповідальністю.

Частиною 1, пунктом 3 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України визначено, що цивільні права та обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обовязки. Підставами виникнення цивільних прав та обовязків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Глава 82 Цивільного кодексу України присвячена деліктним зобовязанням, тобто зобовязанням з відшкодування шкоди. Стаття 1166 Цивільного кодексу України встановлює загальні правила та підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобовязань. Зокрема, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Загальною підставою цивільно-правової відповідальності у формі відшкодування шкоди, є вчинення винною особою цивільного правопорушення, до складу якого включаються протиправна поведінка (дія або бездіяльність) особи, настання шкоди, причинний звязок між поведінкою та шкодою, вина особи. Наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення дає правові підстави для відповідальності. При цьому відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (частина друга статті 1166 Цивільного кодексу України).

В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Протиправність поведінки.

Згідно з частиною 1 статті 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Положенням пункту 1 частини другої статті 19 Лісового кодексу України визначено, що постійні лісокористувачі зобов'язані забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку. Нормами пункту 5 статті 64 (Основні вимоги щодо ведення лісового господарства) Лісового кодексу України визначено, що підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов'язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до частин 1, 5 статті 86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб; забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до частини першої та четвертої статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність; підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 105 Лісового кодексу України встановлено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, зокрема, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення лісового законодавства. Згідно зі статтею 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відтак, зазначені норми передбачають відповідальність саме за порушення лісового законодавства.

Суть спору у цій частині зводиться до правомірності видачі Підприємством Лісорубного квитка, який став підставою для здійснення рубки лісу.

Пунктом 3 частини 2 статті 19 Лісового кодексу встановлено, що постійні лісокористувачі зобовязані, серед іншого, вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування.

Відповідно до положень статей 45-48 Лісового кодексу України лісовпорядкування включає комплекс заходів, спрямованих на забезпечення ефективної організації та науково обґрунтованого ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання, підвищення екологічного та ресурсного потенціалу лісів, культури ведення лісового господарства, отримання достовірної і всебічної інформації про лісовий фонд України. Лісовпорядкування передбачає, серед іншого, виявлення деревостанів, що потребують рубок, з метою поліпшення якісного складу лісів. Лісовпорядкування є обов'язковим на всій території України та ведеться державними лісовпорядними організаціями за єдиною системою в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері лісового господарства. У матеріалах лісовпорядкування дається якісна і кількісна характеристика кожної лісової ділянки, комплексна оцінка ведення лісового господарства, що є основою для розроблення на засадах сталого розвитку проекту організації та розвитку лісового господарства відповідного об'єкта лісовпорядкування. Проект організації та розвитку лісового господарства передбачає екологічно обґрунтоване ведення лісового господарства і розробляється відповідно до нормативно-правових актів, що регулюють організацію лісовпорядкування. У проекті організації та розвитку лісового господарства визначаються і обґрунтовуються основні напрями організації і розвитку лісового господарства об'єкта лісовпорядкування з урахуванням стану та перспектив економічного і соціального розвитку регіону. Матеріали лісовпорядкування затверджуються в установленому порядку органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, за погодженням відповідно з органом виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища. Затверджені матеріали лісовпорядкування є обов'язковими для ведення лісового господарства, планування і прогнозування використання лісових ресурсів.

Основні вимоги до здійснення лісогосподарських заходів, спрямованих на підвищення стійкості та продуктивності деревостанів, збереження біорізноманіття лісів, їх оздоровлення і посилення захисних, санітарно-гігієнічних, оздоровчих та інших функцій шляхом проведення рубок формування і оздоровлення лісів визначені постановою Кабінету Міністрів України №724 від 12.05.2007 "Про затвердження Правил поліпшення якісного складу лісів" (далі Правила).

Згідно з пунктами 4 та 55 Правил підставою для рубок формування і оздоровлення лісів є матеріали лісовпорядкування та обстежень, які проводяться власниками лісів і постійними лісокористувачами. У разі проведення зазначених рубок у деревостанах, не запроектованих лісовпорядкуванням, власники лісів і постійні лісокористувачі повідомляють про це орган виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, обласну, Київську та Севастопольську міські держадміністрації. Для проведення рубок формування і оздоровлення лісів власником лісів або постійним лісокористувачем видається лісорубний квиток в установленому порядку.

Таким чином, для здійснення рубки лісу на підставі Правил та з метою формування та оздоровлення лісів необхідним є наявність:

- матеріалів лісовпорядкування,

- матеріалів обстежень.

Як уже вище зазначалось, законодавство встановлює вимоги до таких матеріалів. Зокрема, якщо матеріали обстеження можуть складатися власниками лісів і постійними лісокористувачами, то матеріли лісовпорядкування складаються державними лісовпорядними організаціями. Підприємство є постійним лісокористувачем, тому суд не ставить під сумнів акт обстеження, складений Підприємством. Однак для видачі Лісорубного квитка, окрім акта обстеження, необхідною була наявність також матеріалів лісовпорядкування, у яких запроектована відповідна рубка.

Судом встановлено, що матеріали лісовпорядкування відповідача на 2017 рік не були розроблені та затверджені. Матеріалами лісовпорядкування 2008 року проведена рубка не була запроектована.

В такому разі, відповідно до пункту 4 Правил, Підприємство мало би повідомити орган виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища обласної державної адміністрації про рубку, не запроектовану лісовпорядкуванням. Однак, як встановлено судом, Підприємство не надсилало такого повідомлення до видачі Лісорубного квитка та проведення рубки. Повідомлення про заплановану рубку було надіслано вже після проведення рубки та після складення ОСОБА_1.

Крім того, у Лісорубному квитку Підприємство зазначило в графі "система рубок", що такий видається для інших заходів, пов'язаних з веденням лісового господарства. З цього приводу суд звертає увагу, що чинне законодавство не передбачає такої системи рубок.

Зазначена система, однак, була передбачена нечинною на час видачі Лісорубного квитка постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.1996 №535 "Про затвердження Правил рубок, пов'язаних з веденням лісового господарства, та інших рубок". Однак, пунктом 2 преамбули Правил визнано такою, що втратила чинність, постанову Кабінету Міністрів України від 16 травня 1996 р. №535. Отже Підприємство вказало у Лісорубному квитку неіснуючу систему рубки.

Окрім того, чинне законодавство не передбачає вказаного у Лісорубному квитку такого способу рубки, як "розрубка окружної мережі". Так, проектом організації та розвитку лісового господарства Підприємства від 2008 року передбачено розділ "розчищення окружної межі".

Водночас в повідомленні, яке Підприємство надіслало департаменту екології та природних ресурсів Львівської облдержадміністрації, зазначено про "інший" вид, спосіб рубки.

Так, пунктом 2 Правил визначено, що під час проведення рубок формування і оздоровлення лісів застосовуються такі рубки: догляду, санітарні, лісовідновні, переформування, пов'язані з реконструкцією, ландшафтні. Пунктами 47-53 Правил передбачаються інші заходи з формування і оздоровлення лісів, до яких входять: догляд за підростом, за підліском, за узліссям, за формою стовбура та крони дерев, прокладення квартальних просік і створення протипожежних розривів.

Як зазначено у постанові Львівського окружного адміністративного суду від 12.12.2017 у справі №813/2795/17 Підприємство у позові зазначило про видачу Лісорубного квитка на здійснення такого виду рубок, який належить до інших заходів з формування та оздоровлення лісів. З аналізу положень пунктів 47-53 Правил, такими рубками могли бути прокладення квартальних просік або ж створення протипожежних розривів. Зокрема, згідно з пунктами 52 та 53 Правил рубки, пов'язані з прокладенням квартальних просік, проводяться для звільнення від лісової рослинності смуг, ширина яких визначається під час лісовпорядкування. Під час проведення рубок, пов'язаних із створенням протипожежних розривів, вирубуються смуги лісової рослинності відповідно до вимог Правил пожежної безпеки в лісах України, що затверджуються Мінагрополітики за поданням Держлісагентства, погодженим з Мінприроди та ДСНС.

В матеріалах справи відсутні докази про здійснення рубки для прокладення квартальних просік або ж створення протипожежних розривів. В Лісорубному квитку також не зазначено таких відомостей.

Суд звертає увагу і на тій обставині, що рубки, які здійснюються на підставі Правил, повинні переслідувати конкретну мету: формування та оздоровлення лісів. Тому види рубок, передбачені цими Правилами, є специфічними, не загальними, спрямованими на досягнення встановленої мети.

Таким чином, підстави для видачі Лісорубного квитка та здійснення рубки були відсутні. Зважаючи на зазначене, дії Підприємства щодо видачі Лісорубного квитка та рубки лісу суперечили лісовому законодавству. Отже, судом встановлено такий елемент складу цивільного правопорушення як протиправна поведінка.

Шкода.

Відповідно до статті 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Розмір шкоди, заподіяний лісу, визначається на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу". Суд погоджується з правильністю розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконного вирубування дерев, на підставі представленої польової перелікової відомості. З огляду на зазначене, суд встановлює такий елемент складу цивільного правопорушення, як наявність шкоди в розмірі 1'202'137,20 грн.

Причинний зв'язок.

Незаконна рубка лісу спричинила втрату лісових ресурсів, а тому судом встановлено наступний елемент складу правопорушення причинний зв'язок.

Вина.

Відповідно до частини 2 статті 1166 Цивільного кодексу України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, законом встановлено презумпцію вини заподіювача шкоди. Заперечення відповідача зводяться до того, що ним правомірно видано Лісорубний квиток, проте аналіз цих обставин судом уже дано вище. Суду не було подано доказів відсутності вини у вчиненні правопорушення щодо рубки лісу, а тому наявним є такий елемент складу цивільного правопорушення, як вина.

Висновки.

Підприємство неправомірно видало Лісорубний квиток, а відтак неправомірно здійснило рубку дерев, що завдало шкоди в сумі 1'202'137,20 грн. Судом встановлено повний склад цивільного правопорушення, що є підставою для задоволення позову в повному обсязі.

Судові витрати на підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позивних вимог. Відтак з відповідача підлягає до стягнення 18'032,07 грн. відшкодування витрат на оплату судового збору.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 13, 73, 74, 81, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовільнити повністю.

2. Стягнути з Державного підприємства "Дрогобицьке лісове господарство" (адреса: 82100, Львівська область, місто Дрогобич, вулиця Стрийська, будинок 29; ідентифікаційний код 20070602) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Львівській області (адреса: 79026, Львівська область, місто Львів, вулиця Стрийська, будинок 98; ідентифікаційний код 38057086) 1'202'137 (один мільйон двісті дві тисячі сто тридцять сім) грн. 20 коп. шкоди та 18 032 (вісімнадцять тисяч тридцять дві) грн. 07 коп. витрат на оплату судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржено в порядку, визначеному розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 05.12.2018.

Суддя Рим Т.Я.