УХВАЛА

про відкладення судового засідання

м. Київ

06.12.2018 Справа № 910/10399/18
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Ковалівської О.М., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/10339/18

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Віма", м. Ужгород,

до Прокуратури Закарпатської області, м. Ужгород, та

Державної казначейської служби України, м. Київ,

про стягнення 1 002 116,20 євро та 1 000 000 грн.,

за участю представників:

позивача - Буришина В.В. (адвокат; ордер від 01.10.2018 № 28298);

відповідача-1 - П'яних М.Є. (посвідчення від 07.10.14 №029510), Стретович М.О. (посвідчення від 26.12.17 №048934);

відповідача-2 - не з'явилися,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа № 910/10399/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Віма» до Прокуратури Закарпатської області та Державної казначейської служби України про стягнення 1 002 116,20 євро матеріальних збитків (реальні збитки та упущена вигода) та 1 000 000 грн. моральної шкоди.

23.11.2018 позивач подав суду клопотання про долучення до матеріалів справи документів.

Розгляд вказаного клопотання було відкладено у судове засідання, призначене на 22.01.2019.

05.12.2018 відповідач-2 подав суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з неможливістю забезпечити явку поноважного представника; просив здійснювати розгляд справи по суті з обов'язковою участю відповідача-2.

У судове засідання 06.12.2018 відповідач-2 не з'явився.

Представник позивача розгляд вказаного клопотання про відкладення залишив на розсуд суду; представник відповідача-1 не заперечував проти відкладення судового розгляду.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з такої підстави: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною першою статті 216 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід брати до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід враховувати важливість предмета розгляду та ступінь ризику для заявника, наприклад, якщо йдеться про справи, що потребують оперативного прийняття рішення.

Беручи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, характер процесу, відкладення судового розгляду є доцільним і обгрунтованим.

Керуючись статтями 2, 202, 216, 234 та 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відкласти розгляд справи на 22.01.19 о 14:20 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 1 .

2. Повідомити Державну казначейську службу України про дату, час і місце судового засідання шляхом надіслання ухвали.

Ухвала набрала законної сили 06.12.2018 та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д.Курдельчук