ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2018 р. Справа№ 910/858/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дикунської С.Я.

суддів: Жук Г.А.

Мальченко А.О.

секретар судового засідання Вінницька Т.В.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»

на рішення Господарського суду міста Києва

від 15.06.2018 (повне рішення складено: 09.07.2018)

у справі № 910/858/18 (суддя Смирнова Ю.М.)

за позовом Фізичної особи-підприємця Мороз Алли Вікторівни

до Приватного акціонерного товариства

«ДТЕК Київські електромережі»

про скасування протокольного рішення

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець Мороз Алла Вікторівна (далі - ФОП Мороз А.В., позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі - ПАТ «Київенерго», відповідача) про скасування протоколу №1184 від 05.07.2017, відповідно до якого позивачу за актом №43824 від 19.02.2016 про порушення договору про постачання електричної енергії №59576 від 12.02.2002 нараховано 74 704,34 грн за недораховану електроенергію. В обґрунтування своїх вимог Мороз А.В. зазначила, що з моменту підписання вищевказаного договору з ії сторони жодних порушень не допущено, а наведені в Акті обставини не відповідають дійсності, відповідно спірне рішення комісії порушує ії права та підлягає скасуванню.

29.03.2018 до Господарського суду міста Києва надійшла уточнена позовна заява, згідно якої позивач просив скасувати рішення комісії від 15.06.2016, оформлене протоколом №1408, про стягнення з позивача ФОП Мороз А.В. 74 704,34 грн; стягнути з відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», як правонаступника ПАТ «Київенерго», судовий збір в розмірі 1 762,00 грн та 20 000, 00 грн. за надану адвокатом правову допомогу. Вказана заява прийнята судом до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.05.2018 відповідача у справі №910/858/16 Публічне акціонерне товариство «Київенерго» замінено його правонаступником Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські Електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», відповідач).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.06.2018 у справі № 910/858/18 позовні вимоги задоволено повністю. Скасовано рішення засідання комісії ПАТ «Київенерго» по розгляду акту про порушення № 43824 від 19.02.2016, оформлене протоколом № 1408 від 15.06.2016 про нарахування до сплати за недораховану електроенергію 74 704,34 грн. за період з 04.01.2016 по 19.02.2016 ФОП Мороз Аллі Вікторівні. Стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на користь ФОП Мороз Алли Вікторівни 1 762 грн. витрат на сплату судового збору. У задоволенні вимоги ФОП Мороз А.В. про стягнення з ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» витрат на надану адвокатом правову допомогу в розмірі 20 000,00 грн. відмовлено.

Не погоджуючись із згаданим рішенням, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» оскаржило його в апеляційному порядку, просило скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування своїх вимог зазначило, що оскаржуване рішення ухвалено за неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права. За твердженнями апелянта, наявні в матеріалах справи докази, а саме акт про порушення № 43824 від 19.02.2016, акт № 463 проведення експертизи лічильників від 24.03.2016 з витягом з журналу подій лічильника та висновок КНДІСЕ № 3093/17-33 від 13.05.2017 свідчать про порушення позивачем Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), та, в свою чергу, про правомірність дій відповідача. На думку апелянта, суд першої інстанції не надав належної оцінки акту № 463 проведення експертизи лічильників від 24.03.2016 та витягу з журналу подій, безпідставно відкинув згаданий висновок експертизи та проігнорував результати огляду лічильника. На переконання скаржника, місцевий суд невірно розтлумачив положення Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), відтак дійшов хибного висновку, що через не доведення безпосереднього факту втручання позивача в роботу приладу обліку та пошкодження пломб лічильника у відповідача відсутні правові підстави для застосування до позивача оперативно-господарських санкцій, оформлених рішенням комісії.

Заперечуючи проти апеляційної скарги, позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому стверджував про безпідставність та необґрунтованість апеляційних вимог, просив не брати їх до уваги, відтак оскаржуване рішення як законне та обґрунтоване залишити без змін. Зокрема, зазначив, що дії уповноважених осіб, які причетні до перевірки лічильника, порушують його права та законні інтереси. Разом з цим вказував, що жодним чином не впливав на роботу лічильника.

В судове засідання апеляційної інстанції 04.12.2018 з'явились особисто позивач та його представник, а також представник відповідача, який в судовому засіданні надав пояснення й підтримав свою апеляційну скаргу, просив задовольнити за наведених в ній підстав, оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Позивач та його представник в судовому засіданні апеляційної інстанції надали пояснення, в яких зазначили про безпідставність та необґрунтованість апеляційних вимог, просили не брати їх до уваги, відтак оскаржуване рішення як законне та обґрунтоване залишити без змін.

Розглянувши наявні матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції вимог процесуального та матеріального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Так, звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначав, що 19.02.2016 уповноваженими представниками ПАТ «Київенерго» за його відсутності була здійснена штатна перевірка лічильника за адресою м. Київ, вул. Анни Ахматової, 9/18, за результати якої уповноважені особи, які перевіряли технічний стан та показники лічильника, сповістили ФОП Мороз А.В. про необхідність демонтування лічильника з метою проведення технічного дослідження. Після отримання такої інформації, ФОП Мороз А.В. прибула до місця знаходження лічильника, де разом з уповноваженими особами ПАТ «Київенерго» ретельно оглянули даний пристрій (лічильник), в результаті було встановлено, що лічильник опломбований належним чином, пломби, пломбувальний матеріал та гвинти в нормальному технічному стані; цілісність пломб з відбитками тавр енергопостачальника не порушені; на корпусі лічильника жодних тріщин не виявлено; прилади обліку електроенергії не пошкоджені, всі пломби цілі. Однак, працівники ПАТ «Київенерго» наполягли на демонтажі лічильника для його перевірки та після його демонтажу, використовуючи лупу, вказали на виявлену ледь помітну тріщину в місці гвинтового кріплення.

За твердженнями позивача, в подальшому лічильник було вилучено для проведення відомчої перевірки на предмет технічної спроможності та можливості подальшої цільової експлуатації, а відповідальна особа ПАТ «Київенерго» (інженер Горбатюк П.) повідомив, що особисто сповістить позивача про наслідки перевірки, час та місце засідання відомчої комісії, яка, з його слів, повинна прийняти рішення з питання, яке має відношення до енергопостачання.

17.06.2016 на адресу поштового відділення 03048 в м. Києві надійшов рекомендований лист, на конверті якого не вказано номеру квартири ФОП Мороз А.В., в зв'язку з чим працівниками поштового відділення не повідомлено адресата про надісланий відповідачем лист. Про наведену поштову кореспонденцію позивач дізналась 22.06.2016 та отримала зазначений лист, досі його не відкрила аби мати можливість довести, що належним чином не повідомлена відповідачем.

Як стверджувала суду позивач, 18.06.2016 їй стало відомо про виставлений відповідачем рахунок №3359576/акт43824 від 15.06.2016 та 21.06.2016 після написання відповідачу електронного листа отримано відповідь про те, що листом №030/34-1699 від 12.05.2016 ФОП Мороз А.В. була запрошена на засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ. Проте, як запевняє позивач, вказаний лист не було направлено відповідачем засобами поштового зв'язку, а надана відповідачем про нього інформація є недостовірною.

В подальшому, після проведення перевірок ФОП Мороз А.В. отримала розрахунок вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору) згідно зі складеним Актом порушень Правил користування електричною енергією №43824 від 19.02.2016, в якому нарахована сума становила 74 704,35 грн. Обґрунтуванням такого нарахування є те, що ФОП Мороз А.В. намагалася втрутитися в роботу лічильника і спотворити реальні показники спожитої електроенергії.

10.08.2016 відбулося засідання комісії по розгляду Акту про порушення №43824 від 19.02. 2016, оформлене протоколом №1864, за результатами якого розгляд акту про порушення відкладено для направлення лічильника на криміналістичну експертизу, а також вирішено після отримання результатів експертизи, споживача запросити на наступне його засідання.

За твердженнями позивача, їй не було повідомлено, де проводилась вищезазначена експертиза, чи дійсно це була експертиза, а не відомче дослідження. Не були узгоджені з позивачем й питання, які поставлені перед експертом-криміналістом. За твердженнями ФОП Мороз А.В., жодного відношення до пошкодження лічильника вона не має, наявні тріщини на корпусі лічильника не можна віднести до втручання споживача електричної енергії в роботу лічильника з метою спотворення його даних.

Після проведення експертного дослідження, на засіданні відомчої комісії було поновлено розгляд Акту №43824 від 19.02.2016 про порушення правил експлуатації лічильника та прийнято рішення, відповідно до якого ФОП Мороз А.В. повинна сплатити на користь ПАТ «Київенерго» 74 704,35 грн недорахованої електроенергії та 4 159,68 грн за проведення вищезгаданої експертизи. Вказане рішення оформлено протоколом № 1408 від 15.06.2016.

Не погодившись із висновками цього рішення комісії (оформленого протоколом № 1408 від 15.06.2016), ФОП Мороз А.В. звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом про його скасування.

Відносини між постачальником та споживачем електричної енергії регулюються спеціальним законодавством у сфері енергопостачання, а саме Законом України «Про засади функціонування ринку електричної енергії України» та Законом України «Про електроенергетику», за змістом ст. 1 якого енергією є електрична енергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно - правових документів та договору про постачання енергії.

За змістом п. 5.1 Правил користування електричною енергією (надалі - ПКЕЕ), затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без дозволу не допускається.

Як встановлено матеріалами справи, 12.02.2002 між ФОП Мороз А.В. (позивачем, споживачем за договором) та ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (відповідачем, постачальником за договором) укладено Договір №59576 про постачання електричної енергії (далі - Договір), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об'єктами споживача згідно з умовами цього Договору та додатків до нього, що є його невід'ємною частиною, а споживач сплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

За договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу (ч. 1 ст. 714 ЦК України) одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ч. 2 ст. 714 ЦК України до договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

За договором поставки на підставі ст. 712 ЦК України продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов'язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов'язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов'язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюються Законами України «Про засади функціонування ринку електричної енергії України» та Законом України «Про електроенергетику». Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

За приписами п. 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом.

В розумінні п. 1.2 ПКЕЕ споживачем електричної енергії є юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; додержуватись вимог нормативно-технічних документів та умов договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України; забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (п. 10.2 ПКЕЕ).

Відповідно до п. 10.3 ПКЕЕ споживач зобов'язаний оперативно повідомляти постачальника електричної енергії про виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

При цьому обов'язки споживача щодо недопущення безоблікового користування електричною енергією та повідомлення постачальника про виявлені факти такого споживання передбачені умовами розділу 2 Договору.

Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії (п. 3.1 ПКЕЕ).

За змістом п. 3.31 ПКЕЕ пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Положеннями п. 3.3 ПКЕЕ передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

У разі виявлення згідно п.6.40 ПКЕЕ представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562.

Крім цього, на підставі п. 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електроенергії, від якого споживач одержує електричну енергію або електропередавальної організації порушень цих ПКЕЕ, або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень (далі - акт).

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві, підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Аналогічні положення відображені в п. 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика), якою встановлено форму та вимоги до акту про порушення ПКЕЕ, види порушень ПКЕЕ та порядок визначення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ.

Таким чином, для донарахування споживачу суми електроенергії визначальним є факт порушення особою ПКЕЕ.

Як вище згадувалось, при перевірці стану засобів обліку електричної енергії за адресою: м. Київ, вул. А.Ахматової, 9/18 представниками ПАТ «Київенерго» виявлено порушення споживачем приписів ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 3.2, 3.3, 6.40. та 10.2. ПКЕЕ, про що складено відповідний акт про порушення №43824 від 19.02.2016.

За приписами п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Відповідно до абз. 4 п. 6.42 ПКЕЕ рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

За матеріалами справи, відповідачем було проведено засідання комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕ №43824 від 19.02.2016, за результатами якого комісією прийнято оформлене протоколом №1408 від 15.06.2016 рішення про нарахування позивачу на підставі п. 2.5 та за формулою п. 2.4 Методики вартості недорахованої електричної енергії в сумі 74 704,34 грн.

Споживач енергії згідно ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору (абз. 5 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику»).

Споживач, якому електрична енергія постачається енергопостачальником, що здійснює господарську діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, зобов'язаний оплачувати її вартість (абз. 8 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику»).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 27 цього Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді (п. 6.42 ПКЕЕ). У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов'язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

У разі звернення споживача до суду з приводу оскарження рішення комісії, споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі.

При цьому, визнання недійсним рішення комісії постачальника електроенергії, оформленого протоколом, є належним способом захисту порушеного права, оскільки оскаржуване рішення постачальника електроенергії є оперативно-господарською санкцією, а не актом ненормативного характеру в розумінні ч.2 ст. 20 ГК України (аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 29.11.2010 № 2-15/1783-2009, від 04.04.2011 № 2-24/912-2010, від 16.05.2011 № 2-28/2397-2010).

Як встановлено матеріалами справи, Актом про порушення №43824 від 19.02.2016 відповідачем зафіксовано порушення ФОП Мороз А.В. ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 3.2, 3.3, 6.40 та 10.2 ПКЕЕ внаслідок пошкодження на приладі обліку електричної енергії стійок правого та лівого гвинтів кріплення кожуха лічильника, факт якого відповідачем підтверджено висновком експертного дослідження №3093/17-33 від 13.05.2017.

При прийнятті оскаржуваного рішення ПАТ «Київенерго» було застосовано Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користуванні електричною енергією.

Проте положеннями п. 2.1 вищезазначеної Методики встановлено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, встановленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень ПКЕЕ, зокрема, зазначених в пп. 1 п. 2.1 Методики, а саме: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

Таким чином, у разі виявлення у споживача порушення, зазначеного у пп. 1 п. 2.1 Методики (пошкодження пломб), Методика застосовується, зокрема, за умови виявлення факту втручання у роботу засобу обліку.

При цьому, у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті порушень фактом пошкодження пломб, енергопостачальна компанія має довести те, що пломби дійсно пошкоджені та те, що пошкодження пломб відбулося в результаті дій (бездіяльності) споживача (аналогічна позиція зазначена в постанові Вищого господарського суду України від 06.06.2013 у справі № 5009/3330/12).

Висновком експертного дослідження №3093/17-33 від 13.05.2017, проведеним Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз встановлено, що на зовнішніх поверхнях кришки та корпусу досліджуваного електролічильника, який на момент огляду був обклеєний липкою стрічкою типу скотч, немає пошкоджень (зайвих отворів, зазорів тощо) достатніх для проникнення в них сторонніх предметів, які можуть здійснити вплив на роботу лічильника. На внутрішніх поверхнях лічильника наявні пошкодження у вигляді відламів циліндричних частин трьох стійок, в які угвинчені удержуючі кришку гвинти, два з яких опломбовані. Внаслідок зламаних (відділених від основи) циліндричних частин всіх трьох стійок кришка легко знімається з посадкового міста, без зняття пломб, відкриваючи доступ до внутрішньої конструкції лічильника, що надає можливість здійснити вплив на його механізм.

Проте даним експертним дослідженням встановлено лише можливість здійснити вплив, а не факт самого впливу на механізм цього лічильника, а також не встановлено факту пошкодження пломб на досліджуваному вимірювальному пристрої.

Відповідно до Методики експертиза призначається лише у випадку незгоди споживача саме з фактом пошкодження пломб, про що зазначено у абз. 10 п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією: у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства.

За змістом п. 1.2 ПКЕЕ експертиза засобу обліку - комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо цілісності пломб, якими опломбовується засіб обліку, їх відповідності пломбам заінтересованих організацій, відповідності засобу обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації.

За результатами технічної перевірки згідно п. 6.38 ПКЕЕ складається акт, в якому зазначаються виявлені недоліки. У разі потреби проводиться експертиза відповідних засобів обліку. Якщо експертиза виявить втручання споживача в роботу засобів обліку, споживачу проводиться перерахунок кількості спожитої електричної енергії відповідно до законодавства України.

Натомість, згідно акта технічної перевірки засобів обліку електроенергії до 1000 В від 19.02.2016, акта про пломбування засобів обліку від 19.02.2016, акта про невідповідність розрахункового засобу обліку метрологічним характеристикам, вимогам ПУЕ та ПКЕЕ, акту-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії від 19.02.2016, складених відповідачем, факту пошкодження пломб на електролічильнику №0044045 та факту втручання в роботу розрахункового засобу обліку виявлено не було, що з огляду на суперечливість даних, унеможливлює врахування висновку експертного дослідження Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №3093/17-33 від 13.05.2017, на підставі якого відповідач стверджує про порушення позивачем ПКЕЕ. Відповідно доводи апелянта щодо безпідставного відхилення судом першої інстанції цих доказів, як безпідставні та необґрунтовані, не заслуговують на увагу.

З огляду на наведене та відсутність беззаперечних доказів наявності факту втручання позивача в роботу приладу обліку та пошкодження пломб електролічильника №0044045 останнім, апеляційний суд погоджується з висновками місцевого господарського суду про відсутність правових підстав для застосування до позивача оперативно-господарських санкцій, встановлених спірним рішенням комісії ПАТ «Київенерго», відтак позовні вимоги про скасування рішення комісії від 15.06.2016, оформленого протоколом №1408, відповідно до якого ФОП Мороз А.В. за Актом №43824 від 19.02.2016 про порушення позивачем договору про постачання електричної енергії №59576 від 12.02.2002 нараховано 74 704,34 грн за недовраховану електроенергію, слід задовольнити.

Доводи відповідача (апелянта) з проводу неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом вимог матеріального та процесуального права не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.

За таких обставин, апеляційний господарський суд погоджується із висновками місцевого суду як законними, обґрунтованими обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятого судового рішення наведено місцевим судом, підстав для скасування його не знаходить. Доводи апелянта по суті скарги в межах заявлених вимог, як безпідставні й необґрунтовані не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджуються жодними доказами по справі й не спростовують викладених в судовому рішенні висновків.

Керуючись ст.ст. 240, 269-270, 273, 275, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» залишити без задоволення, рішення Господарського суду міста Києва від 15.06.2018 у справі № 910/858/18 - без змін.

Матеріали справи № 910/858/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 288-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 06.12.2018

Головуючий суддя С.Я. Дикунська

Судді Г.А. Жук

А.О. Мальченко