ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

м. Київ

10.12.2018

Справа № 910/16137/18

Суддя Привалов А.І., розглянувши

позовну заяву товариства з обмеженою відповідальнісю "КОМПАНІЯ РАПІД-ПРЕС"

до дочірнього підприємства "БЕСТ АЛЬТЕРНАТИВА"

про стягнення 318 225,85 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія РАПІД-ПРЕС» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до дочірнього підприємства «БЕСТ АЛЬТЕРНАТИВА» про стягнення 318 225,85 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія РАПІД-ПРЕС» підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з приписами статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, (далі – Правила) передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв’язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

У відповідності до п. 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

Згідно п. 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв'язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Враховуючи наведені вище норми та вимоги встановлені п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, належним доказом надіслання сторонам копій позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб є – оригінали описів вкладення до поштових відправлень, які повинні містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділенням.

Однак, всупереч наведеним вище вимогам, позивачем до позову додано описи вкладення до поштових відправлень від 30.11.2018р., графа "найменування предметів" якого не містить переліку найменувань всіх документів, які складають додатки до позовної заяви. Зокрема, в описі зазначено про направлення на адресу відповідачів лише одного предмету, з огляду на що, суд дійшов висновку, що фактично відповідачам надіслано тільки копію позовної заяви.

При цьому, суд звертає увагу на те, що обов’язок надіслати на адресу відповідача копії всіх доданих до позовної заяви доказів, не пов’язаний з фактом наявністю чи відсутністю цих доказів у відповідача.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст.ст. 7, 13 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі "Салов проти України" від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія РАПІД-ПРЕС» без руху.

2. Встановити товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія РАПІД-ПРЕС» строк на усунення недоліків позовної заяви 5 (п’ять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія РАПІД-ПРЕС» усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- описів вкладення у цінний лист з оригіналами розрахункових документів, виданих поштовим відділенням на підтвердження отримання послуг зв’язку, в якості доказів надіслання на адресу відповідача разом з копією позовної заяви б/н від 30.11.2018р. всіх доданих до позовної заяви документів.

4. Роз’яснити товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія РАПІД-ПРЕС», що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набирає законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.І.Привалов