РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

26.11.2018Справа № 910/5599/18
За позовом Приватного підприємця Манжос Олени Анатоліївни

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція"

про стягнення 75000,00 грн.

Суддя Усатенко І.В.

Секретар судового засідання Микитин О.В.

Представники сторін

Від позивача: Манжос О.А., Малюга В.В.

Від відповідача: Декань М.І., Годованець Л.Ю.

В судовому засіданні 26.11.2018 на підставі ст. 240 ГПК України прийнято скорочене рішення суду.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернувся з позовом Приватний підприємець Манжос Олена Анатоліївна до Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція" про стягнення 148177,37 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не виконав взяті на себе за договором № 52/08 від 12.08.2015 зобов'язання по оплаті наданих позивачем послуг з оцінки майна для цілей оренди, в зв'язку з чим утворилась заборгованість у розмірі 75000,00 грн, яку позивач просить стягнути у судовому порядку. Крім того, за порушення грошового зобов'язання позивач нарахував відповідачу пеню у розмірі 61177,37 грн

Ухвалою суду від 10.05.2018 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

22.05.2018 від позивача через канцелярію суду надійшов супровідний лист на виконання ухвали від 10.02.2018 про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/5599/18 від 30.05.2018 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

14.06.2018 через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про проведення у справі судового засідання. Також позивачем надано до матеріалів справи відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти задоволення вимог позивача, посилаючись на ту обставину, що позивачем не доведено обставину щодо надання послуг.

19.06.2018 суд постановив ухвалу по справі, в якій ухвалив справу № 910/5599/18 розглядати за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі, підготовче засідання у справі призначив на 16.07.2018

Через відділ канцелярії суду надійшли: 22.06.2018 - від відповідача клопотання про доручення до матеріалів справи № 910/5599/18 доказу: оборотно - сальдову відомість станом на 08.06.2018 по контрагенту ФОП Манжос Олена Анатоліївна; 05.07.2018 - від відповідача письмові пояснення вих. № 22/1176 від 03.07.2018, до яких долучено засвідчені копії витягів журналів реєстрації вхідної кореспонденції, в яких не зареєстровано звіти зроблені позивачем; 09.07.2018 - від позивача відповідь на відзив, в якій позивач зазначає, що п'ять звітів про оцінку у двох екземплярах були передані представнику відповідача ОСОБА_5 наручно; та заява про зменшення розміру позовних вимог, в якій позивач просив стягнути з відповідача: 75000,00 грн. основного боргу, 25545, 00 грн. інфляційних втрат, 5671, 23 грн. - 3 % річних, 12000, 00 грн. витрат на адвоката.

В судовому засіданні 16.07.2018 судом було оголошено перерву в підготовчому засіданні на 02.08.2018.

Через відділ канцелярії суду надійшли: 16.07.2018 - від позивача клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи - заяву свідка ОСОБА_5 та електронні докази на диску; 24.07.2018 - від відповідача заперечення проти приєднання доказів до матеріалів справи.

В судовому засіданні 02.08.2018 позивачем були подані пояснення на заперечення проти приєднання доказів до матеріалів справи, відповідачем - клопотання про зупинення провадження у справі до набрання рішенням у справі № 910/9770/18 за позовом ТОВ "Євро-Реконструкція" до ПП Манжос О.А. про стягнення 225467,68 грн та розірвання договору від 12.08.2015 № 52/08.

Судом в підготовчому засіданні 02.08.2018 було оголошено перерву до 06.08.2018.

06.08.2018 через відділ канцелярії суду від позивача надійшли:

- заява про поновлення процесуального строку для подачі доказів (щодо листа Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.07.2018 вих. № 062/09/08-6746);

- клопотання про витребування доказів судом (звітів про оцінку майна);

- заява про поновлення процесуального строку для подачі доказів (щодо надання доказів витребуваних ухвалою від 19.06.2018 в паперовому вигляді);

- пояснення на заяву про зменшення позовних вимог;

- заява про поновлення процесуального строку для витребування доказів (щодо оригіналів звітів про оцінку майна);

- клопотання про приєднання доказів (листа Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.07.2018 вих. № 062/09/08-6746);

- заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі;

- заява про зміну предмета позову, в якій позивач просив стягнути з відповідача: 75000,00 грн. основного боргу; 25545, 00 грн. інфляційних втрат; 5671,23 грн. 3 % річних, 12000,00 грн. витрат на послуги адвоката.

В підготовче засідання 06.08.2018 представники сторін прибули та надали суду свої пояснення щодо заявлених у справі клопотань та поданих заяв і заперечень.

В підготовчому засіданні 06.08.2018 після розгляду клопотання позивача про приєднання доказів до матеріалів справи поданого суду 16.07.2018, клопотання відповідача про зупинення провадження у справі поданого в судовому засіданні 02.08.2018, заяви позивача про зменшення розміру позовних вимог, заяви про поновлення процесуального строку для подачі доказів (щодо листа Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.07.2018 вих. № 062/09/08-6746) та клопотання про приєднання доказів (листа Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.07.2018 вих. № 062/09/08-6746), заяви про поновлення процесуального строку для витребування доказів (щодо оригіналів звітів про оцінку майна) та клопотання про витребування доказів судом (звітів про оцінку майна), заяви про поновлення процесуального строку для подачі доказів (щодо надання доказів витребуваних ухвалою від 19.06.2018 в паперовому вигляді) суд постановив в нарадчій кімнаті ухвалу, в якій ухвалив: відмовити позивачу у приєднанні до матеріалів справи копій додатків до договору № 52/08 від 12.08.2015 та звітів, виконаних згідно умов договору № 52/08 від 12.08.2015 на диску; продовжити позивачу строк для подання доказів та прийняти заяву свідка ОСОБА_5 від 11.07.2018 до матеріалів справи; відмовити відповідачу в задоволенні клопотання про зупинення провадження поданого суду в судовому засіданні 02.08.2018; залишити без розгляду подану позивачем 09.07.2018 заяву про зменшення позовних вимог; продовжити позивачу строк подання доказів та прийняти лист Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.07.2018 вих. № 062/09/08-6746; відмовити позивачу в задоволенні заяви про поновлення процесуального строку для витребування доказів (щодо оригіналів звітів про оцінку майна) та клопотання про витребування доказів судом (звітів про оцінку майна); відмовити позивачу в задоволенні заяви про поновлення процесуального строку для подачі доказів (щодо надання доказів витребуваних ухвалою від 19.06.2018 в паперовому вигляді).

Після постановлення вказаної ухвали суд продовжив розгляд справи в підготовчому судовому засіданні.

Позивач підтримав в підготовчому судовому засіданні подану ним через відділ канцелярії суду заяву про зміну предмета позову.

Позивач в заяві про зміну предмета позову просить суд стягнути з відповідача: 75000, 00 грн. основного боргу, 25 545, 00 грн. інфляційних втрат, 5671, 23 грн. 3 % річних на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України та 12000,00 грн. витрат на послуги адвоката.

В позовній заяві позивач просив суд стягнути з відповідача 75000,00 грн. основного боргу, 61177,37 грн. пені у відповідності до п. 6.5. договору, укладеного між сторонами, 12000,00 грн. витрат на адвоката та просив покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору. В засіданні позивач пояснив суду, що заявою про зміну предмета зменшує позовні вимоги в частині стягнення пені, на суму 61177, 37 грн., та змінює предмет позову в частині додаткових вимог про стягнення з відповідача інфляційних втрат та 3 % річних нарахованих на суму боргу.

Ухвалою суду від 06.08.2018 прийнято заяву позивача про зміну предмета позову, в частині зменшення позовних вимог на суму раніше заявленої пені у розмірі 61177,37 грн та вирішено здійснювати подальший розгляд справи з врахуванням такої заяви; відмовлено позивачу у прийнятті заяви про зміну предмету позову, в частині додаткових вимог про стягнення з відповідача інфляційних втрат у розмірі 25545,00 грн та 3 % річних у розмірі 5671,23 грн нарахованих на суму боргу, оскільки, в цій частині заява є одночасно заявою про зімну предмету та підстав позову. Закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до розгляду по суті на 20.09.2018.

Через канцелярію суду 28.08.2018 відповідачем подано клопотання про зупинення провадження у даній справі до набрання рішенням у справі № 910/9770/18 за позовом ТОВ "Євро-Реконструкція" до ПП Манжос О.А. про стягнення 225467,68 грн та розірвання договору від 12.08.2015 № 52/08, оскільки, задоволення позову у справі № 910/9770/18 виключає задоволення позову у даній справі.

В судовому засіданні 20.09.2018 відповідачем озвучено клопотання про зупинення провадження у справі.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував, оскільки, аналогічне клопотання вже було розглянуто та відмовлено у його задоволенні.

В судовому засіданні 20.09.2018 оголошено перерву до 27.09.2018.

Через канцелярію суду 27.09.2018 від позивача надійшло клопотання про приєднання доказів, зокрема позовної заяви у справі № 910/9770/18 та копії рецензії на звіти позивача, які були долучені відповідачем в рамках справи № 910/9770/18. Позивачем також подано клопотання про поновлення строку для подання доказів у справі, оскільки, звіти, вартість виготовлення яких просить стягнути позивач, є доказами у даній справі та були надані на адвокатський запит позивача департаментом 21.09.2018, а тому позивач вважає причини пропуску подання доказів суттєвими і просить поновити строк для подання доказів..

В судовому засіданні 27.09.2018 позивачем заявлено клопотання про поновлення строків для подання доказів.

Представник відповідача проти задоволення клопотання заперечував.

В судовому засіданні 27.09.2018 оголошено перерву до 16.10.2018.

Через канцелярію суду 16.10.2018 позивачем подано заяву про поновлення строку для подання доказів до якої долучені додаткові докази та клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи, обгрунтована тим, що позивач отримав додаткові докази в межах справи № 910/9770/18 від відповідача, а тому не мав об'єктивної можливості подати їх у встановлений законом строк.

В судовому засіданні 16.10.2018 представником відповідача подано клопотання про приєднання до матеріалів справи додаткових доказів.

В судовому засіданні 16.10.2018 оголошено клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи та поновлення строку для подання доказів.

Відповідно до ст. 80 ГПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов'язку вчинити відповідну процесуальну дію.

З огляду на заявлені позивачем клопотання, порядок та строки отримання ним додаткових доказів, дат створення частини доказів, суд вбачає підстави для поновлення строку для їх подання та приєднання доказів до матеріалів справи.

Судом протокольною ухвалою поновлено строк для подання доказів та задоволено клопотання про приєднання доказів, поданих позивачем та відповідачем до матеріалів справи.

Щодо заявленого відповідачем клопотання про зупинення провадження у справі.

Відповідно до положення ст. 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у випадку об'єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об'єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Отже необхідною умовою для зупинення провадження по справі є об'єктивна неможливість розгляду цієї справи до вирішення іншої справи. Суд наголошує, що розірвання договору, з набранням рішенням суду законної сили, не спростовує тієї обставини, що у сторін виникли зобов'язання в зв'язку зі вчиненням чи не вчиненням дій на виконання договору до моменту його розірвання, а тому відсутня об'єктивна неможливість розгляду даної справи. Крім того, зібрані у справі докази дозволяються встановити та оцінити обставини, які є предметом судового розгляду.

З огляду на вищезазначене відсутні підстави для зупинення провадження у даній справі.

Судом розглянуто клопотання про зупинення провадження у справі та протокольною ухвалою відмовлено у його задоволенні.

В судовому засіданні 16.10.2018 оголошено перерву до 22.10.2018.

Через канцелярію суду 19.10.2018 від позивача надійшло клопотання про приєднання доказів, зокрема трудової книжки ОСОБА_5, оскільки, представники відповідача не змогли відповісти в судовому засіданні 16.10.2018 чи працював ОСОБА_5 у відповідача станом на дату прийняття звітів від позивача.

В судовому засіданні 22.10.2018 оголошено перерву до 05.11.2018 та ухвалено викликати свідка ОСОБА_5 для дачі пояснень по його заяві свідка.

В судове засідання 05.11.2018 прибув свідок ОСОБА_5, якого повідомлено про кримінальну відповідальність за дачу неправдивих свідчень та відібрано відповідну розписку про повідомлення про кримінальну відповідальність. Свідок повідомив, що в період з 2014 по 2016 він працював заступником генерального директора ТОВ "Євро-Реконструкція", в тому числі станом і на дату прийняття від позивача документів. Звіт замовлявся для отримання теплових мереж, теплових пунктів, які планували взяти в оренду і експлуатацію, який передано в декількох томах оцінка і акт виконаних робіт. На питання суду повідомив, що номер договору на оцінку не пам"ятає. На питання суду відповів, що з ПП Манжос О.А. він працював лише з одним договором, але знає, що ТОВ "Євро-Реконструкція" не вперше працювала, на той час директором ТОВ "Євро-Реконструкція" був Іващенко . Звіт отримували за об"єктом - теплові мережі в Дарницькому районі. На питання суду повідомив, що на момент передачі на підпис генеральному деректору звіту, зауважень не було, всі зауваження вже були виправлені, ми мали передати його до кінця вересня 2015 до департаменту. На питання відповів, що звіт був в декількох томах і акт виконаних робіт в 2 екземплярах. Після огляду акту виконаних робіт, свідок повідомив, що саме цей акт виконаних робіт отримано ним. Повідомив, що зі звітом працювали дуже довго і часто зустрічались і були зауваження, які були виправлені, у вересні 2015 року робота з документами була завершена. Після огляду звітів повідомив, що візуально оглянуті звіти схожі на ті звіти, які ним отримано в 2015 році, також зазначив, що вказані звіти возили для перевірки в Департамент комунальної власності і у разі виявлення недоліків ПП Манжос О.А. їх виправляла. Повідомив, що документом який підтверджує отримання звітів був акт приймання передачі виконаних робіт, інших документів немає. На питання суду повідомив, що за договором № 5208 від 12.08.2015 отримував звіти та зазначив, що директор відповідача був обізнаний, що свідок звіти за договором отримав. Повідомив, що звіт проводився щодо об"єктів, які відносились до теплопостачання ТОВ "Євро-Реконструкція", це Дарницький район і частина Дніпровського району, а з приводу Деснянського району він обмовився. ТЕЦ на балансі у ТОВ "Євро-Реконструкція" не було, був договір про транспортування і збут через Київенерго.

Через канцелярію суду 05.11.2018 від позивача надійшло клопотання про покладення на відповідача суми витрат на послуги адвоката у розмірі 17540,00 грн

В судовому засіданні 05.11.2018 оголошено перерву до 26.11.2018.

В судовому засіданні 26.11.2018 позивачем заявлено клопотання про долучення пояснень з приводу плутанини з районами при дачі пояснень свідком.

Суд відмовляє у задоволенні клопотання, в зв'язку з його необґрунтованістю, оскільки, свідком було надано відповіді на питання суду та надано пояснення щодо плутанини з районами при дачі свідчень.

Через канцелярію суду від відповідача 26.11.2018 надійшли заперечення на клопотання щодо стягнення з відповідача суми витрат на послуги адвоката, оскільки, їх стягнення є необґрунтованим.

В судовому засіданні 26.11.2018 позивачем подано клопотання про долучення додаткових доказів, зокрема, доказів понесення витрат на послуги адвоката.

В судовому засіданні 26.11.2018 представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача проти позову заперечував.

Представник відповідача заперечував проти позову з підстав визначених у відзиві.

Відповідно до ст. 217 ГПК України про закінчення з'ясування обставин та перевірки їх доказами суд зазначає в протоколі судового засідання і переходить до судових дебатів.

В судових дебатах представник позивача позовні вимоги підтримував, представник відповідача проти позову заперечував.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч.1 статті 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно з ч.1 статті 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Частина 2 статті 509 ЦК України передбачає, що зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно п.1 ч. 2 статті 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з ч. 1 статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

12.08.2015 між Приватним підприємцем Манжос Оленою Анатоліївною (СОД) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція" (замовник) укладено договір на проведення незалежної оцінки майна № 52/08.

Відповідно до п. 1.1 - 1.6 договору, замовник доручає, платник сплачує, а виконавець зобов'язується провести відповідно до умов цього договору незалежну оцінку майна згідно з переліком, у додатку № 1 до цього договору, розташованих м. Києві згідно з переліком майна, складеним інвентаризаційною комісією на підставі матеріалів інвентаризації, що замовник надає виконавцю. Мета проведення незалежної оцінки: визначення ринкової вартості майна згідно з переліком, у додатку № 1 до цього договору для цілей оренди. Вид вартості: ринкова. Визначення ринкової вартості майна здійснити відповідно до вимог Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затвердженого постановою КМУ від 10.09.2003 № 1440 . Дата оцінки майна: 31.07.2015. Строк виконання робіт з оцінки майна: 15 робочих днів з моменту виконання замовником умов п.п. 2.2, 3.3.2, 3.3.3 даного договору. В залежності від складності робіт або від обставин, що не залежать від сторін, сторони можуть змінити строки виконання робіт за взаємною згодою.

Вартість робіт за даним договором складає 150000,00 грн. Вартість робіт замовник сплачує СОД таким чином: 50% від вартості робіт, визначеної у п. 2.1 даного договору на умовах авансу, не пізніше 5 банківських днів з моменту підписання даного договору. Остаточна оплата в розмірі 50% від вартості робіт, визначеної в п. 2.1 сплачується протягом 5 банківських днів з дати підписання сторонами акту прийому-передачі послуг. Роботи сплачуються замовником шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок СОД. Грошові зобов'язання замовника вважається виконаними з моменту зарахування грошових коштів на поточний рахунок СОД в розмірі та строки, визначені даним договором ( п. 2.1 - 2.5 договору).

Пунктами 3.1.8, 3.1.10 СОД зобов'язується: за результатами проведених робіт з незалежної оцінки майна СОД повинен надати замовнику у трьох примірниках: звіт про оцінку, висновок про вартість майна та акт приймання-передачі виконаних робіт, оформлені у встановленому порядку та підписані повноважним представником виконавця; безкоштовно усунути недоліки, виявлені у звіті про незалежну оцінку майна.

Замовник зобов'язується сплати вартість робіт з незалежної оцінки майна відповідно до п. 2.1, 2.2 даного договору; прийняти результати робіт з незалежної оцінки та підписати акти прийому-передачі послуг (п. 3.3.1, 3.3.5 договору).

Відповідно до п. 4.1 - 4.6 договору, на підтвердження факту проведення робіт з незалежної оцінки майна СОД відповідно до умов договору сторони складають і підписують акти прийому-передачі робіт. Акт прийому-передачі складається СОД та у 2 екземплярах передається замовнику одночасно із передачею звіту про незалежну оцінку майна. Протягом 2 робочих днів з моменту отримання від СОД акта прийому-передачі робіт замовник зобов'язаний підписати його та направити екземпляр виконавцю. Акт прийому-передачі робіт набуває чинності з моменту його підписання сторонами або в випадку визначеному в п. 4.6 даного договору. Незгода замовника з положеннями акту та/або виявлення ним недоліків наданих послуг не звільняє замовника від обов'язку підписати акт прийому-передачі робіт. Замовник викладає дані обставини письмово у вигляді зауважень до акту та надає СОД. У випадку ненадходження від замовника підписаних актів приймання-передачі робіт в строки визначені п. 4.2 договору, роботи з незалежної оцінки майна вважаються такими, що прийняті замовником, а акт таким, що набув чинності. Обов'язок СОД щодо передачі акту прийому-передачі замовнику вважається виконаним, якщо він: переданий керівництву та/або посадовим особам замовника; або надісланий поштою на адресу замовника, вказану у п. 9 даного договору; або зареєстровані в канцелярії (у секретаря) замовника; або за відсутності на робочих місяцях осіб, зазначених у п. 5.7.1 даного договору, працівників канцелярії, секретаря - вручені під розпис будь-якому працівнику замовника.

Згідно п 8.1. договору, Договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до виконання ними своїх зобов'язань за цим договором в повному обсязі.

На адвокатський запит позивачу було надано копії звітів оцінки майна з додатками, виконані позивачем на виконання договору № 52/08 від 12.08.2015, які долучені до матеріалів справи та містяться в томі 2 аркуш справи 102-273, том 3 (аркуш справи 1-779), том 4 (аркуш справи 1-365), том 5 (аркуш справи 1-375), том 6 (аркуш справи 1-203).

Зокрема згідно додатку № 1 до договору звіти щодо оцінки майна мали бути здійснені по 4666 об'єктах.

До матеріалів справи долучено свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів від 30.06.2005 № 3361, видане Манжос Олені Анатоліївні, та сертифікат суб'єкта оціночної діяльності № 15171/13 від 16.09.2013, виданий Манжос Олені Анатоліївні зі строком дії з 16.09.2013 по 16.09.2016. Вказаними документами підтверджено право позивача виконувати роботи з оцінки вартості майна, які обумовлені договором № 52/08 від 12.08.2015.

До матеріалів справи долучено оборотно-сальдову відомість відповідача, в якій по контрагенту Манжос О.А. обліковується дебіторська заборгованість у сумі 75000,00 грн.

Сторонами до матеріалів справи не долучено доказів того, що відповідачем було сплачено позивачу суму попередньої оплати у розмірі 75000,00 грн за договором № 52/08 від 12.08.2015. Однак вказана обставина сторонами не заперечується і в тому числі оборотно-сальдова відомість відповідача підтверджує вказану обставину.

Згідно ст. 75 ГПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

До матеріалів справи долучено копію акту здачі-приймання виконаних робіт від 28.09.2015, підписаний з боку виконавця, в якому вказано про виконання робіт за договором № 52/08 від 12.08.2015 на суму 150000,00 грн. Роботи виконані якісно та в установлений термін. Відповідачем акт не підписано.

До матеріалів справи долучено лист Департаменту комунальної власності міста Києва від 12.10.2015 № 062/05/16-11396 адресований ТОВ "Євро-Реконструкція", в якому зазначено про проведення рецензування звітів про оцінку майна - групи інвентарних об'єктів, які є складовими частинами системи виробництва на постачання теплової енергії в Дарницькому та Дніпровському районах м. Києва, виконаних суб'єктом оціночної діяльності Манжос О.А. станом на 31.07.2015 з метою розрахунків орендної плати за результатами якого встановлено, що вказані звіти класифікуються як такі, що не повною мірою відповідають вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і мають значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але можуть використовуватись з метою, визначеною у звітах, після виправлення зазначених недоліків. Таким чином результати звітів не можуть бути використані з метою розрахунку орендної плати та мають бути доопрацьовані.

До матеріалів справи долучено копію рецензії від 12.10.2015 на звіти про оцінку майна, які були надано позивачем відповідачу на виконання договору № 52/08 від 12.08.2015, в якій встановлено, що звіти про оцінку майна - групи інвентарних об'єктів, які є складовими частинами системи виробництва на постачання теплової енергії в Дарницькому та Дніпровському районах м. Києва, виконаних суб'єктом оціночної діяльності Манжос О.А. станом на 31.07.2015 з метою розрахунків орендної плати класифікуються як такі, що не повною мірою відповідають вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і мають значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але можуть використовуватись з метою, визначеною у звітах, після виправлення зазначених недоліків.

Як зазначено в листі Департаменту комунальної власності міста Києва від 25.07.2018 № 062/09/08-6746 звіти ПП Манжос О.А. знаходяться у Департаменті та на виконання листа від 12.10.2015 № 062/05/16-11396 не були отримані ТОВ "Євро-Реконструкція" на доопрацювання. Крім того, в листі зазначено, що звіти були надано до Департаменту ТОВ "Євро-Реконструкція" 01.10.2015.

До матеріалів справи долучено претензію позивача до відповідача в якій він просив сплатити суму заборгованості за договором № 52/08 від 12.08.2015 у розмірі 75000,00 грн (докази направлення 08.11.2017 претензії та її отримання 15.11.2017 в матеріалах справи).

Відповідач відповіді на претензію не надав суму боргу не сплатив.

До матеріалів справи долучено нотаріально засвідчену заяву свідка ОСОБА_5, в якій зазначено, що 28.09.2015 ОСОБА_5 особисто отримано від Манжос Олени Анатоліївни звіти оцінки майна (споруди) комунальної власності територіальної громади міста Києва, згідно з наданим переліком на 92 аркушах в декількох томах та акти здачі-приймання виконаних робіт від 28.09.2015 та передано їх на підпис генеральному директору разом з візою та підписом свідка.

Обставина, що ОСОБА_5 в період з 15.12.2014 по 15.07.2016 працював на посаді заступника генерального директора ТОВ "Євро-Реконструкція" підтверджується копією сторінок трудової книжки ОСОБА_5, долученою до матеріалів справи

Крім того, свідком ОСОБА_5 при дачі особистих усних пояснень в судовому засіданні було підтверджено обставину отримання від Манжос О.А. звітів та актів приймання-передачі виконаних робіт за договором № 52/08 від 12.08.2015 та усунення нею виявлених у звітах недоліків. Також свідок підтвердив, що директору ТОВ "Євро-Реконструкція" було відомо, що ОСОБА_5 отримав від позивача екземпляри звітів про оцінку майна за договором та актів приймання-передачі виконаних робіт для підпису.

Спір виник в зв'язку з невиконанням відповідачем своїх грошових зобов'язань за договором № 52/08 від 12.08.2015.

Договір, відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Цивільного Кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Аналогічні положення містяться і в Господарському кодексі України. Так, відповідно до ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України суб'єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов'язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договорів, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов'язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Приписами ч. 1 ст. 173 Господарського кодексу України встановлено, що в силу зобов'язання одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Згідно із ч. 1 ст. 67 Господарського кодексу України відносини підприємства з іншими підприємствами, організаціями і громадянами в усіх сферах господарської діяльності здійснюються на основі договорів.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" оцінка майна проводиться на підставі договору між суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Згідно ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" договір на проведення оцінки майна укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім. Під час укладання багатостороннього договору крім замовника оцінки стороною договору може виступати особа-платник, якщо оплату послуг суб'єкта оціночної діяльності здійснює інша особа, а не замовник. У цьому випадку на платника як сторону договору поширюються обмеження, зазначені в статті 8 цього Закону. Замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб'єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки. Сторони договору на проведення оцінки майна (замовник, платник) мають право вільного вибору суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання за умови виконання вимог, встановлених статтями 8 та 9 цього Закону. Істотними умовами договору на проведення оцінки майна є: зазначення майна, що підлягає оцінці; мета, з якою проводиться оцінка; вид вартості майна, що підлягає визначенню; дата оцінки; строк виконання робіт з оцінки майна; розмір і порядок оплати робіт; права та обов'язки сторін договору; умови забезпечення конфіденційності результатів оцінки, інформації, використаної під час її виконання; відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору; порядок вирішення спорів, які можуть виникнути під час проведення оцінки та прийняття замовником її результатів. Законодавством або за згодою сторін договору в ньому можуть бути передбачені інші істотні умови. Розмір і порядок оплати робіт з оцінки майна визначаються за домовленістю сторін або у випадках відбору суб'єкта оціночної діяльності на конкурсних засадах - за результатами конкурсу. Не допускається встановлення у договорі розміру оплати робіт як частки вартості майна, що підлягає оцінці. Права, обов'язки та відповідальність оцінювача (суб'єкта оціночної діяльності), який проводить експертизу на підставі ухвали (постанови) суду про її призначення, визначаються законодавством України про судову експертизу та цим Законом.

Статтею 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" передбачено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

З норм ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" вбачається, що договір про оцінку майна, укладений між сторонами, за своєю правовою природою є договором про виконання робіт.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов'язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2 - 4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Відповідно до ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Згідно ст. 849 ЦК України якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Відповідно до ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Згідно ст. 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну. Якщо замовник протягом одного місяця ухиляється від прийняття виконаної роботи, підрядник має право після дворазового попередження продати результат роботи, а суму виторгу, з вирахуванням усіх належних підрядникові платежів, внести в депозит нотаріуса, нотаріальної контори на ім'я замовника, якщо інше не встановлено договором. Якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання.

Відповідно до ст. 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Відповідно до ст. 857, 858 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру. Якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов'язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника. Підрядник, який надав матеріал для виконання роботи, відповідає за його якість відповідно до положень про відповідальність продавця за товари неналежної якості.

Відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов'язку не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов'язок у семиденний строк від дня пред'явлення вимоги, якщо обов'язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

З огляду на вищезазначені норми суд зазначає наступне. Договором було обумовлено порядок передання замовнику звітів про оцінку майна та актів приймання-передачі виконаних робіт.

Згідно п. 4.6.1 договору позивач передала звіти про оцінку майна за договором № 52/08 від 12.08.2015 та акт задачі-приймання робіт керівництву (посадовій особі) ТОВ "Євро-Реконструкція" ОСОБА_5, що підтверджується матеріалами справи. Обставини щодо недоведеності виконання позивачем робіт, на що посилався відповідач у своєму відзиві, в тому числі спростовуються наданими до матеріалів справи копіями звітів, які були отримані представником позивача від Департаменту комунальної власності міста Києва. В свою чергу Департамент отримав звіти про оцінку майна від ТОВ "Євро-Реконструкція", вказана обставина підтверджується листами, поданими сторонами.

Договором передбачено, що обов'язок з повної оплати вартості робіт має бути виконаний відповідачем протягом 5 банківських днів з дати підписання сторонами акту приймання-передачі.

Оскільки, акт не був підписаний замовником, однак був ним отриманий відповідачем 28.09.2015. Оскільки, протягом 2 робочих днів з дати отримання акту приймання-передачі він не був повернутий позивачу та не було надано чи заявлено будь-яких заперечень щодо недоліків виконаної роботи, роботи з незалежної оцінки майна вважаються такими, що прийняті замовником, а акт таким, що набув чинності.

Отже відповідач зобов'язаний був оплатити роботи позивача у строк до 05.10.2015 року.

Щодо доводів відповідача з приводу того, що в його журналах вхідної кореспонденції не зареєстровано надходження від позивача звітів незалежної оцінки майна та актів виконаних робіт, суд зазначає, що договором чітко обумовлено обставини, коли обов'язок щодо передачі документів з боку позивача відповідачу вважається виконаним і в даному випадку він пов'язаний з обставиною отримання представником відповідача відповідних документів а не з фактом їх вхідної реєстрації. Отже обставина, що відповідачем в подальшому не дотримано правила ведення реєстрації вхідної кореспонденції, не спростовує тієї обставини, що позивач передав відповідачу звіти про оцінку майна та акт виконаних робіт.

Крім того, договором обумовлено порядок внесення зауважень на виконані роботи, згідно якого відповідач зобов'язаний підписати акт приймання-передачі виконаних робіт та викласти письмово зауваження до акту у разі їх наявності.

Суду не надано доказів того, що відповідач після отримання звітів про оцінку майна та акту приймання-передачі виконаних робіт 28.09.2015 звертався до позивача з письмовими зауваженнями на акт.

Статтею 849 ЦК України передбачено право відмови замовника від договору підряду, однак це право йому надано лише в процесі виконання роботи, до її завершення. Згідно показів свідка встановлено, що в процесі виконання робіт, сторонами узгоджувались недоліки звітів, які були усунуті виконавцем. Згідно ст. 852, 853 ЦК України замовник також може після прийняття роботи, в тому числі відмовитись від договору, у разі істотного відступу підрядника від умов договору чи наявності істотних недоліків у виконаних роботах, однак вказаному праву кореспондується його обов'язок заявити про недоліки підряднику негайно після їх виявлення. У разі не заявлення про недоліки негайно, замовник втрачає право посилатись на вказані обставини та втрачає права передбачені ст. 852, 853 ЦК України. Крім того, ст. 857, 858 ЦК України передбачено наслідки виконання роботи неналежної якості, але для їх застосування також передбачено необхідність заявлення претензій щодо якості виконаних робіт, чого не було вчинено відповідачем.

Недоліки у звітах про оцінку майна були виявлені після проведення рецензії 12.10.2015, однак про них не було повідомлено підряднику. Натомість станом на день розгляду справи відповідач не забрав примірники звітів про оцінку майна у департаменті та не звернувся до СОД з вимогою про усунення недоліків.

Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов'язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов'язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов'язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

Отже відповідач безпідставно не оплачує виконані та згідно умов договору прийняті без зауважень роботи позивача, чим порушує вимоги чинного законодавства та взяті на себе за договором зобов'язання з оплати. Якість виконаних робіт не впливає на предмет доказування у даній справі та не є предметом її розгляду.

Щодо заперечень відповідача з приводу того, що акт виконаних робіт оформлений з порушенням вимог чинного законодавства за відсутності необхідної інформації про вчинену господарську операцію, суд зазначає наступне.

Відсутність в акті деяких реквізитів первинного документа визначених Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» не спростовує факту здійснення господарської операції та обов'язку відповідача оплатити виконані позивачем роботи. Перелік об'єктів, оцінку вартості яких мав здійснити за договором позивач, наведено у додатку № 1 до договору, який долучений до матеріалів справи.

Отже доводи відповідача не спростовують його обов'язку виконати свої грошові зобов'язання за договором № 52/08 від 12.08.2015.

Обов'язок доказування та подання доказів відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні обставини, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до положень ст. 2 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, згідно положень ст. 74 ГПК України. Згідно зі ст. 79 ГПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України № 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен з доводів сторін.

При здійсненні розподілу судових витрат господарським судом враховано наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо) (ч. 8 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідач надав заперечення щодо покладення на нього суми витрат на правничу допомогу, оскільки, до розрахунку були включено витрати понесені позивачем до укладення відповідного договору та в зв'язку з недоведеністю понесення витрат в рамках цієї справи.

До матеріалів справи позивачем подано свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 4874/10 Малюга В.В., ордер серії КС № 011994 від 27.04.2018 та додаткову угоду від 11.04.2018 до договору № 1104/18 про надання правової допомоги від 11.04.2018, укладену між Манжос О.А та адвокатом Малюгою В.В., в якій узгоджено вартість послуг адвоката за договором на загальну суму 12000,00 грн. Проте доказів понесення відповідних витрат за цим договором суду не надано.

В подальшому позивачем подано договір про надання правової допомоги № 36 від 15.08.2018, укладений між адвокатським бюро "Титикало та Пртнери" і Приватним підприємцем Манжос О.А. про надання правової допомоги/ представлення інтересів клієнта у справах про захист майнових прав клієнта, які виникли на підставі договору про проведення незалежної оцінки від 12.08.2015, який був укладений з ТОВ "Євро-Реконструкція" у всіх правоохоронних органах, судах, органах прокуратури, тощо. До договору долучено протокол узгодження гонорару: гонорар з погодинної ставки в розмірі 250,00 грн за годину роботи, 1000,00 грн за підготовку позовної заяви, 650,00 грн за підготовку та отримання відповіді на адвокатський запит, за участь у судовому засіданні у справі № 910/5599/18 - 2270,00 грн за участь у 1 судовому засіданні, тощо.

До матеріалів справи долучено акт № 36 від 05.11.2018, в якому зазначено про надання та прийняття виконаних робіт у справі № 910/5599/18 на загальну суму 17540,00 грн, зокрема: 7 судових засідань - 15890,00 грн; 1 адвокатський запит - 650,00 грн; підготовка позовної заяви - 1000,00 грн. На підтвердження понесення вищезазначених витрат позивачем подано платіжне доручення № 78 11) від 23.11.2018 на суму 19810,00 грн, призначення платежу: оплата юридичних послуг за договором № 36 від 15.08.2018 по справі № 910/5599/18.

Крім того, позивачем подано договір про співпрацю між адвокатом та адвокатським бюро від 15.08.2018, укладений між адвокатським бюро "Титикало та Партнери" та адвокатом Малюгою В.В. відповідно до якого сторони домовились об'єднати зусилля для якісного надання правової допомоги юридичним та фізичним особам. На підставі вказаного договору адвокатське бюро доручає адвокату, а адвокат бере на себе зобов'язання за дорученням адвокатського бюро виконувати завдання та надавати юридичні послуги фізичним та юридичним особам, з якими адвокатське бюро уклало договір про надання юридичних послуг в порядку, обсязі та на умовах, визначених адвокатським бюро та цим договором. Адвокатське бюро погоджується оплатити адвокату винагороду за юридичні послуги, надані клієнту та компенсувати витрати, пов'язані з наданням послуг клієнту адвокатського бюро. Факт надання послуг сторони фіксують в акті передачі-прийняття виконаних робіт, який складається адвокатом та подається на підписання адвокатському бюро. ( п. 1.1, 1.2, 3.1, 8.1 договору). Згідно п. 14.1 договору він набирає чинності з моменту його підписання повноважними представниками сторін і є безстроковим. Позивачем долучено копію ордеру серія КВ № 431693 на представництво інтересів ПП Манжос О.А адвокатом Малюгою В.В.

Отже сторони не погодили тієї обставини, що дія договору розповсюджується на правовідносини, що виникли до його укладення.

Суд відзначає, що до акту приймання-передачі послуг за договором № 36 від 15.08.2018 було включено 1000,00 грн - вартість складення позовної заяви, проте позовна заява у справі № 910/5599/18 була підписана 26.04.2018, тобто до моменту укладення договору № 36 від 15.08.2018 та договору про співпрацю від 15.08.2018, а отже вартість складення позовної заяви не може бути сплачена в рамках вищезазначених договорів. Крім того, після укладення договору № 36 від 15.08.2018 та договору про співпрацю від 15.08.2018 та до 05.11.2018 адвокат Малюга В.В. приймав участь у 4 судових засіданнях, а не 7 як зазначено у акті, а тому вартість наданих за цим пунктом послуг становить 9080,00 грн (2270,00*4). Докази звернення адвоката з адвокатським запитом та отримання на нього відповіді підтверджено матеріалами справи, а тому витрати у сумі 650,00 грн є обґрунтованими.

З огляду на вищезазначене позивачем доведено понесення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 9730,00 грн, яка підлягають покладенню на відповідача.

Заперечення відповідача, що в акті № 36 від 05.11.2018 зазначено предмет спору у справі № 910/5599/18 про стягнення авансового платежу, а не стягнення боргу, визнаються судом такими, що не спростовують обставин, що вказаний акт був складений саме за надані послуги в рамках справи № 910/5599/18.

За приписами статті 126 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат, зокрема: розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. ч. 2, 2 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України).

При цьому, відповідно до частини 6 статті 126 Господарського процесуального кодексу України обов'язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Враховуючи наведене, зважаючи на наявність в матеріалах справи доказів понесення позивачем витрат на професійну правову допомогу на загальну суму 9730,00 грн., приймаючи до уваги, що відповідачем не було доведено неспівмірності таких витрат, господарський суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі, виразному судом доведеним та обґрунтованим - 9730,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 129 ГПК України судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору у повному обсязі покладаються на відповідача та підлягають стягненню з нього у Державний бюджет України, оскільки, позивач на підставі ст. 5 Закону України "Про судовий збір" звільнений від сплати судового збору.

На підставі викладеного, ст.ст. 74, 76, 77, 123, 129, 165, 237, 238, 239, 240, 241 ГПК України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція" (01011, м. Київ, вул. Панаса Мирного, буд. 28, офіс 20; ідентифікаційний код 37739041) на користь Приватного-підприємця Манжос Олени Анатоліївни (02105, АДРЕСА_1; ідентифікаційний код НОМЕР_1) заборгованість у розмірі 75000 (сімдесят п'ять тисяч) грн. 00 коп., та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 9730 (дев'ять тисяч сімсот тридцять) грн. 00 коп.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція" (01011, м. Київ, вул. Панаса Мирного, буд. 28, офіс 20; ідентифікаційний код 37739041) в дохід Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн 00 коп.

4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повне рішення складено 07.12.2018

Суддя І.В.Усатенко