ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

10 грудня 2018 року Справа № 915/146/15

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі колегії суддів:

Головуючий суддя: Смородінова О.Г.,

Судді: Семенчук Н.О.,

Коваль С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "АКТИВ-БАНК" (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3; ідентифікаційний код 26253000)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОСХОД СОЛАР" (57400, Миколаївська області, Березанський р-н, смт. Березанка, вул. Леніна, 30/1; ідентифікаційний код 36743209),

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача:

1) ОСОБА_2 (01023, АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1);

2) ОСОБА_3 (місце реєстрації: 83004, АДРЕСА_2; місце проживання: 83004, АДРЕСА_3; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2);

3) ОСОБА_4 (місце реєстрації: 14000, АДРЕСА_4; місце проживання: 04210, АДРЕСА_5; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3);

4) Компанія "АМТ АКТИВ МЕТАЛ ТРЕЙДІНГ ЛІМІТЕД" (AMT Active Metal Trading Limited) (2406, Кіпр, Нікосія, Енгомі, вул. Анжіоу Прокопіоу, 13, реєстраційний номер НЕ 181478) (13, Agiou Prokopiou Street, 2406 Engomi, Cyprus, registration number HE 181478),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб (юридична адреса: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 17),

про: стягнення коштів,

за участю представників учасників справи:

від позивача: Харченко Н.О. - за довіреністю № 437 від 05.10.2018,

від відповідача: Остапенко Н.М. - за довіреністю б/н від 14.05.2018,

від третіх осіб: не з'явились,

В С Т А Н О В И В:

05 лютого 2015 року Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "АКТИВ-БАНК" звернулось до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою за вих. № 318/11 від 03.02.2015 (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог за вх. № 11556/15 від 23.06.2015), в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОСХОД СОЛАР" заборгованість за кредитним договором № 1107/01 від 07.11.2012, що станом на 22 червня 2015 року становить 9447154,39 доларів США, що в еквіваленті по курсу НБУ 21,635429 грн./дол. США, встановленому на дату розрахунку, становить 204393228,61 грн., та 35504,35 грн.

У подальшому 24 квітня 2017 року справу № 915/146/15 прийнято до розгляду колегією суддів у складі: головуючий суддя - Смородінова О.Г., судді: Семенчук Н.О., Коваль С.М., про що винесено відповідну ухвалу.

24 травня 2017 року Господарським судом Миколаївської області за клопотанням позивача було зупинено провадження у справі № 915/146/15 до набрання рішенням у справі № 915/160/17 законної сили та зобов'язано сторін повідомити Господарський суд Миколаївської області про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі № 915/146/15.

12 жовтня 2018 суд постановив ухвалу, якою поновив провадження у господарській справі № 915/146/15, продовжив розгляд справи № 915/146/15 зі стадії підготовчого провадження, приписав обчислювати строк проведення підготовчого провадження з дати 24 квітня 2017 року (з урахуванням періоду зупинення провадження у даній справі) та призначив підготовче засідання на 06 листопада 2018 року о 09 год. 30 хв.

До суду надійшли наступні документи:

- 29.10.2018 - клопотання позивача № 1005/11 від 23.10.2018 про розгляд справи в режимі відеоконференції, на яке суд відреагував в судовому засіданні 06.11.2018;

- 29.10.2018 - письмові пояснення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 27-21203/18 від 25.10.2018;

- 05.11.2018 - клопотання Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 27-21672/18 від 31.10.2018 про долучення доказів до матеріалів справи;

- 06.11.2018 - заява позивача № 1063/11 від 05.11.2018 про збільшення позовних вимог;

- 06.11.2018 - клопотання відповідача за вих. № 210 від 05.11.2018 про відкладення підготовчого засідання.

06 листопада 2018 року в судове засідання з'явились повноважні представники позивача та відповідача.

Треті особи своїх представників у судове засідання не направили, про причини їх нез'явлення суд не повідомили.

У підготовчому судовому засіданні:

- колегія суддів заслухала присутніх представників сторін;

- у судової колегії виникло питання щодо розміру збільшених позовних вимог та їх складових;

- представник позивача підтримав подану суду заву про збільшення позовних вимог;

- також представник позивача усно клопотав про відкладення підготовчого засідання для подання уточнень до заяви про збільшення розміру позовних вимог;

- представник відповідача проти задоволення клопотання позивача не заперечував;

- судом задоволено клопотання позивача та встановлено 7-денний строк для подання до суду уточнень до заяви про збільшення розміру позовних вимог та направлення їх для ознайомлення всім учасникам справи.

За результатами проведеного судового засідання 06 листопада 2018 року колегія суддів постановила ухвалу про продовження строку проведення підготовчого провадження на 30 днів (до 11 грудня 2018 року включно) та відкладення підготовчого засідання на 28 листопада 2018 року об 11 год. 00 хв.

28.11.2018 до суду від відповідача надійшли наступні документи:

- уточнення за вих. № 216 від 27.11.2018 до відзиву;

- клопотання б/н від 28.11.2018 (вх. № 15541/18) про долучення доказів.

28 листопада 2018 року в судове засідання з'явився лише повноважний представник відповідача.

Позивач та треті особи своїх представників у судове засідання не направили, про причини їх нез'явлення суд не повідомили.

За результатами проведеного судового засідання 28 листопада 2018 року колегія суддів постановила ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 10 грудня 2018 року о 15 год. 00 хв.

Іншою ухвалою від 28 листопада 2018 року колегія суддів повернула без розгляду заяву у справі № 915/146/15 Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "АКТИВ-БАНК" № 1063/11 від 05.11.2018 про збільшення позовних вимог у зв'язку з несплатою судового збору у встановленому порядку та розмірі та ненаданням розрахунку нарахування комісії в сумі 2104310,18 грн.

До суду надійшли наступні документи:

- 03.12.2018 - клопотання позивача № 1182/11 від 29.11.2018 про розгляд справи в режимі відеоконференції, на яке суд відреагував ухвалою від 04.12.2018;

- 10.12.2018 - доповнення відповідача за вих. № 221 від 07.12.2018 до уточнення (до відзиву) № 216 від 27.11.2018;

- 10.12.2018 - додаткові пояснення позивача б/н від 10.12.2018 (вх. № 16440/18);

- 10.12.2018 - заява позивача № 1204/11 від 06.12.2018 про збільшення позовних вимог;

- 10.12.2018 - клопотання позивача № 1208/11 від 07.12.2018 про відстрочення сплати судового збору.

10 грудня 2018 року в судове засідання з'явились повноважні представники позивача та відповідача.

Треті особи своїх представників у судове засідання не направили, про причини їх нез'явлення суд не повідомили.

Дослідивши в підготовчому судовому засіданні заяву позивача № 1204/11 від 06.12.2018 про збільшення позовних вимог та розглянувши клопотання позивача № 1208/11 від 07.12.2018 про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні клопотання та повернення заяви позивачу без розгляду, виходячи з наступного.

Так, в заяві № 1204/11 від 06.12.2018 про збільшення позовних вимог позивач, з посиланням на статті 549, 550, 610, 611, 625, 1054 Цивільного кодексу України, статтю 343 Господарського кодексу України, п. 2 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОСХОД СОЛАР" заборгованість за кредитним договором № 1107/01 від 07.11.2012 у розмірі 13907039,90 доларів США, у тому числі: прострочена заборгованість за кредитом - 8434045,69 доларів США, прострочені проценти за кредитом - 4542707,42 доларів США, 3% річних за несвоєчасне погашення кредиту - 930286,79 доларів США; та 2104310,18 грн. простроченої комісії за кредитом.

Крім того, позивач просить суд покласти на відповідача судові витрати.

На підтвердження суми збільшення позовних вимог позивач додав до заяви розрахунок заборгованості за кредитним договором № 1107/01 від 07.11.2012 станом на 05.11.2018.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав подані суду заяву і клопотання з викладених у них підстав та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення клопотання про розстрочення сплати судового збору та проти заяви про збільшення позовних вимог заперечував, вважаючи клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

10.12.2018 за результатами дослідження заяви позивача № 1204/11 від 06.12.2018 про збільшення позовних вимог суд на підставі ст. ст. 233, 240 Господарського процесуального кодексу України оголосив вступну та резолютивну частини ухвали.

Процесуальне право позивача на збільшення позовних вимог до закінчення підготовчого засідання передбачено п. 2 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 163 ГПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення закріплені в статті 170 Господарського процесуального кодексу України.

Так, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб'єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Приписами ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За змістом ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

У відповідності до ст. 2 вказаного Закону платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За приписами ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлено ставку судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 3 частини 2 статті 6 вказаного Закону встановлено, що у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред'явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" установлено у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2018 року - 1762 гривні, з 1 липня - 1841 гривня, з 1 грудня - 1921 гривня.

Однак позивачем, всупереч вимогам чинного законодавства, до заяви № 1204/11 від 06.12.2018 про збільшення позовних вимог доказів доплати судового збору у встановленому порядку та розмірі не додано.

Водночас, заявник звернувся до господарського суду з клопотанням № 1208/11 від 07.12.2018 про відстрочення сплати судового збору, яке аргументоване відсутністю фінансової можливості сплатити судовий збір, оскільки розпочато ліквідацію ПАТ "КБ "АКТИВ-БАНК" та відкликано банківську ліцензію, що свідчить про відсутність у банку реального доходу.

Відповідно ч. 1 до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до п. п. 3.1, 3.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу" (із змінами), єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати. Господарський суд вправі вчинити дії, про які йдеться у статті 8 Закону, і зі своєї ініціативи з наведенням в ухвалі відповідних мотивів.

Згідно з п. 3 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 12.11.2015 № 01-06/2093/15 "Про деякі питання практики застосування Закону України "Про судовий збір" (зі змінами та доповненнями, внесеними згідно із Законом України від 22.05.2015 № 484-VIII) за змістом положень статті 8 Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу (в тому числі й органів державної влади) перед законом і судом. При цьому сплата судового збору може бути відстрочена чи розстрочена на строк не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, за приписами наведених норм, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення може мати місце за наявності виключних обставин.

Суд зазначає, що позивач не навів обґрунтованих та виключних підстав, які б унеможливили сплату ним судового збору у визначеному законом порядку та розмірі, так само як не вказав і не надав суду доказів того, що його майновий стан зміниться у найближчий час.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням позивача як установи банку, що перебуває в процедурі ліквідації, не можуть вважатися безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви.

За практикою Європейського суду з прав людини, принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (див. Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23.06.1993, серія A, № 262, с. 25, § 63). До того ж, принцип рівності сторін у процесі (у розумінні "справедливого балансу" між сторонами) вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище щодо другої сторони (див. Dombo BeheerB. V. v. the Netherlands, рішення від 27.10.1993, серія A, № 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від 23.10.1996, Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38).

При цьому, "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду, при цьому, ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій з боку держави, не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах та не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Статтями 73, 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України).

Розглянувши клопотання позивача, враховуючи те, що ним не доведено та не підтверджено належними і допустимими доказами факту того, що його майновий стан зміниться у найближчий час та з огляду на те, що звільнення або відстрочення сплати судового збору є правом господарського суду, яким суд користується враховуючи майновий стан сторони в кожному конкретному випадку, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача № 1208/11 від 07.12.2018.

Крім того, колегія суддів зазначає, що доданий до заяви № 1204/11 від 06.12.2018 розрахунок заборгованості за кредитним договором № 1107/01 від 07.11.2012 станом на 05.11.2018 містить тільки валютні (у доларах США) розрахунки: заборгованості за кредитом; заборгованості по % (при цьому, даний розрахунок є необґрунтованим, оскільки не підтверджений жодними первинними бухгалтерськими документами (банківськими виписками, платіжними дорученнями тощо)); та 3% річних.

Згідно з ч. 1 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

У відповідності до ч. 4 ст. 170 ГПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Таким чином, як свідчать вищевикладені обставини, позивач вдруге звернувся до суду з заявою про збільшення позовних вимог, не усунувши жодного недоліку, які були підставами для повернення йому без розгляду попередньої заяви про збільшення позовних вимог.

Враховуючи сукупність наведених норм та обставин, колегія суддів дійшла висновку про повернення позивачу вищевказаної заяви № 1204/11 від 06.12.2018 про збільшення позовних вимог без розгляду.

Керуючись ст. ст. 46, 86, 123, 170, 185, 232, 233 (ч. 4), 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "АКТИВ-БАНК" № 1204/11 від 06.12.2018 про збільшення позовних вимог у справі № 915/146/15 повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена у порядку, визначеному статтею 256 і підпунктом 17.5 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Додатки (лише на адресу позивача):

- заява № 1204/11 від 06.12.2018 про збільшення позовних вимог з доданими до неї документами.

Повний текст ухвали складено 11 грудня 2018 року.

Головуючий суддя О.Г. Смородінова

Судді Н.О. Семенчук

С.М. Коваль