ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" листопада 2018 р. Справа № 911/217/18

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Гопанок І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс"

2. Сільськогосподарського товариства з додатковою відповідальністю "Світанок"

про визнання недійсними рішення та договору

за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс"

про визнання недійсними рішення

за участю представників:

від позивача: ОСОБА_3 (довіреність б/н від 10.01.2018)

від відповідача 1: Іванюк Р.В. (ордер серії КС№23944)

від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2: ОСОБА_4 (довіреність б/н від 20.11.2017)

ОСОБА_5 (довіреність б/н від 23.04.2018)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

05.02.2018 через канцелярію господарського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1./позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" (далі - ТОВ "Світанок Плюс"/відповідач 1) та Сільськогосподарського товариства з додатковою відповідальністю "Світанок" (далі - СГ ТДВ "Світанок"/відповідач 2) про:

- визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлені протоколом №2 від 22.12.2015, зокрема, з підстав ст. 167 Господарського кодексу України та ст. ст. 10, 61 Закону України "Про господарські товариства";

- визнання недійсним договору міни від 22.12.2017, зареєстрованого в реєстрі за №2357, укладеного між Сільськогосподарським товариством з додатковою відповідальністю "Світанок" та Товариством обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс", зокрема, з підстав ст. ст. 203, 215-216 Цивільного кодексу України.

Позовні вимоги обґрунтовані обставинами порушення корпоративних прав ОСОБА_1, як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс", на участь в управлінні відповідним товариством.

Ухвалою господарського суду Київської області від 09.02.2018 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

20.02.2018 через канцелярію господарського суду Київської області позивачем було подано заяву з метою усунення виявлених судом недоліків.

Ухвалою господарського суду Київської області від 27.02.2018, зокрема, прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 26.03.2018, витребувано від приватного нотаріуса Обухівського нотаріального округу Київської області Саєнко Еліни Володимирівни належним чином завірену копію договору міни, укладеного між Сільськогосподарським товариством з додатковою відповідальністю "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) та Товариством обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" (ідентифікаційний код 34911121), посвідченого приватним нотаріусом приватним нотаріусом Обухівського нотаріального округу Київської області Саєнко Е.В. та зареєстрованого в реєстрі за №2357, з усіма документами, що стали підставою для його укладення (включаючи копії документів на підтвердження повноважень сторін, правовстановлюючих документів на нерухоме майно, звіті про оцінку майна, платіжних документів, які стосуються вчинення правочину, тощо), а також запропоновано учасникам справи надати суду додаткові докази, необхідні до вирішення у порядку ст. 182 Господарського процесуального кодексу України заяви та клопотання, за їх наявності, та встановлено строки для подання таких доказів і клопотань - до 26.03.2018.

12.03.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від приватного нотаріуса Обухівського нотаріального округу Київської області Саєнко Еліни Володимирівни надійшли документи, зокрема копії договору міни від 22.12.2017 та документів що стали підставою для його укладення.

26.03.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач 1 не погодився з викладеними у позові обставинами та просив відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 у повному обсязі.

Ухвалою господарського суду Київської області від 26.03.2018 відкладено підготовче засідання на 10.04.2018.

10.04.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про виклик та допит свідків - ОСОБА_8 та ОСОБА_9.

Згідно ч. 1 ст. 87, ч. 1 ст. 89 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

З системного аналізу вищенаведених процесуальних приписів слідує, що передумовою для виклику судом свідка у судове засідання в порядку ст. 89 ГПК України є наявність заяви такого свідка, викладені показання у якій суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти, тобто в будь-якому разі показання свідка, викладені у заяві, що подається до суду, передують виклику такого свідка.

Оскільки в матеріалах даної справи відсутні заяви ОСОБА_8 та ОСОБА_9, як свідків, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для виклику відповідних осіб для допиту у якості свідків, як наслідок - відмову у задоволенні вищезазначеного клопотання позивача.

До того ж, 10.04.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про витребування у відповідача 1 документів - оригіналу протоколу №2 від 22.12.2015 з усіма додатками до нього, за наявності, зокрема з листом реєстрації учасників 22.12.2015.

Приписами ст. ст. 80 та 81 ГПК України унормовано, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу.

З огляду на викладені вище процесуальні приписи та невідповідність заявленого позивачем клопотання вказаним нормам закону, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вказаного клопотання.

Ухвалою господарського суду Київської області від 10.04.2018 відкладено підготовче засідання на 24.04.2018.

12.04.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача 1, відповідно до якого ОСОБА_1 заперечила стосовно кожного з доводів відповідача 1.

Водночас, 10.04.2018 через канцелярію господарського суду Київської області надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс", Сільськогосподарського товариства з додатковою відповідальністю "Світанок" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлене протоколом №2 від 22.12.2015;

Позовні вимоги обґрунтовані обставинами порушення корпоративних прав ОСОБА_2 на участь в управлінні товариством, як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс".

Ухвалою господарського суду Київської області від 16.04.2018 позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху, виявлені недоліки постановлено усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

Ухвалою господарського суду Київської області від 24.04.2018 відкладено підготовче засідання, з урахуванням ухвали господарського суду від 21.05.2018 про виправлення описки, на 29.05.2018, а також продовжено строк підготовчого засідання на тридцять днів.

24.04.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від ТОВ "Світанок Плюс" надійшли заперечення на відповідь позивача на відзив, а також відзив на позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2. Зі змісту вказаних заперечень та відзиву відповідач повністю не погодився з доводами позивача та третьої особи з відповідно зазначених підстав, а тому просив відмовити у задоволенні вимог вказаних осіб повністю.

27.04.2018 через канцелярію господарського суду Київської області у встановлений судом строк ОСОБА_2 подано заяву, відповідно до змісту якої ОСОБА_2 з метою усунення недоліків позовної заяви

Ухвалою господарського суду Київської області від 23.05.2018 прийнято до розгляду у справі №911/217/18 позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" про визнання недійсними рішення та об'єднати вимоги за відповідним позовом в одне провадження з позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" та Сільськогосподарського товариства з додатковою відповідальністю "Світанок" про визнання недійсними рішення та договору, призначено справу №911/217/18 до розгляду спочатку за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 25.06.2018.

25.06.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від позивача надійшли заяви про виклик та допит свідків - ОСОБА_8 та ОСОБА_9, а також про витребування від відповідача 2 документів.

У судовому засіданні 25.06.2018 судом у задоволенні клопотання позивача про виклик та допит свідків відмовлено з огляду на відсутність в матеріалах даної справи заяв ОСОБА_8 та ОСОБА_9, як свідків, у задоволенні клопотання позивача про витребування документів відмовлено з огляду на невідповідність вказаного клопотання приписам ст. 80 та 81 ГПК України.

Ухвалою господарського суду Київської області від 25.06.2018 відкладено підготовче засідання на 09.07.2018.

26.06.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів, відповідно до якого остання просила витребувати у Товариства з додатковою відповідальністю "Світанок" належним чином завірені копії документів: статуту СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343), наказу про призначення директора СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) ОСОБА_9, протоколу загальних зборів учасників СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) №1 від 16.01.2016, наказу №2 СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) від 01.02.2017 про переведення та протоколу загальних зборів учасників СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) №1 від 15.11.2017.

Ухвалою господарського суду Київської області від 09.07.2018, з урахуванням ухвали господарського суду від 23.07.2018 про виправлення описки, вищевказане клопотання задоволено частково - витребувано від Сільськогосподарського товариства з додатковою відповідальністю "Світанок" належним чином завірені копії документів: статуту СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) у редакції чинній станом на 22.12.2017; протоколу загальних зборів учасників СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) №1 від 16.01.2016; наказу №2 СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) від 01.02.2017 про переведення; протоколу загальних зборів учасників СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 037547343) №1 від 15.11.2017, а також відкладено підготовче засідання на 24.07.2018.

У судовому засіданні 24.07.2018 представник позивача заявив клопотання про продовження строку підготовчого провадження.

Ухвалою господарського суду Київської області від 24.07.2018 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, відкладено підготовче засідання в даній справі на 27.08.2018 та повторно витребувано від Сільськогосподарського товариства з додатковою відповідальністю "Світанок" належним чином завірені копії документів: статуту СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 03754343) у редакції чинній станом на 22.12.2017; протоколу загальних зборів учасників СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 03754343) №1 від 16.01.2016; наказу №2 СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 03754343) від 01.02.2017 про переведення; протоколу загальних зборів учасників СТДВ "Світанок" (ідентифікаційний код 03754343) №1 від 15.11.2017, встановлено строк для подання вказаних документів - 27.08.2018.

Ухвалою господарського суду Київської області від 27.08.2018, зокрема, відкладено підготовче засідання на 18.09.2018.

28.08.2019 через канцелярію господарського суду Київської області від відповідача 2 надійшли витребувані судом документи.

07.09.2018 через канцелярію господарського суду Київської області від відповідача 2 надійшли пояснення вих. №48 від 05.09.2018, відповідно до яких СТДВ "Світанок" заперечило проти вимог ОСОБА_1 та просило відмовити у задоволенні позовних вимог вказаної особи.

Відповідно до ч. 9 ст. 80, ч.ч. 8, 9 ст. 165 ГПК України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

З огляду вищевказаних процесуальних приписів, оскільки витребувані судом докази відповідач 2 подав без доказів їх надіслання іншим учасникам, у той час як пояснення вих. №48 від 05.09.2018 разом із відповідними доказами відповідачем 2 подано також без доказів надіслання їх іншим учасникам справи, з порушенням встановлених судом строків як для подання відповідних документів, так і для подання відзиву та/або заперечень, суд дійшов висновку про залишення поза увагою вказаних документів та пояснень під час розгляду спору у даній справі.

Ухвалою господарського суду Київської області від 18.09.2018 відкладено підготовче засідання на 02.10.2018.

Ухвалою господарського суду Київської області від 02.10.2018 закрито підготовче провадження в справі та призначено справу до розгляду по суті на 09.10.2018.

Ухвалами господарського суду Київської області від 09.10.2018 та 22.10.2018 в судовому засіданні оголошувалась перерва до 22.10.2018 та 12.11.2018 відповідно.

У судовому засіданні 12.11.2018 після закінчення з'ясування обставин та перевірки їх доказами судом оголошено про перехід до судових дебатів, по закінченні яких суд вийшов до нарадчої кімнати. Після виходу з нарадчої кімнати суд

ВСТАНОВИВ:

З наявної в матеріалах справи копії статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" (ідентифікаційний код 34911121), у затвердженій протоколом загальних зборів учасників №16 від 14.08.2014 редакції (далі - статут/статут товариства), зокрема пп. 1.5. та 6.3. статуту, слідує, що учасниками вказаного товариства є:

- ОСОБА_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 паспорт серія НОМЕР_5, виданий Обухівським РВ ГУ МВС України в Київській області 31.03.2002, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, з належною їй часткою вартістю тринадцять тисяч дев'яносто дві гривні, що відповідає 33.1% Статутного капіталу Товариства;

- ОСОБА_8, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4, паспорт НОМЕР_6, виданий Обухівським РВГУМВС України в Київській області 13.01.1997, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, з належною їй часткою вартістю шістдесят тисяч двісті п'ятдесят чотири гривні, що відповідає 38.7% Статутного капіталу Товариства;

- ОСОБА_10, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5, паспорт НОМЕР_7, виданий Обухівським РВГУМВС України в Київській області 30.06.2006, ідентифікаційний номер НОМЕР_3, з належною йому часткою вартістю п'ять тисяч двісті п'ятдесят гривень, що відповідає 12.5% Статутного капіталу Товариства;

- ОСОБА_2, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, паспорт НОМЕР_8, виданий Дарницьким РВ ГУДМС України в місті Києві 05.03.2013, ідентифікаційний код НОМЕР_4, з належною йому часткою вартістю шість тисяч п'ятсот дев'яносто чотири гривні, що відповідає 15.7% Статутного капіталу Товариства.

Як вбачається з викладених у позові обставин, 22.12.2015 відбулись загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс", з наступним порядком денним:

1. Про обрання голови та секретаря загальних зборів учасників.

2. Про необхідність викупу будівель у СТДВ «Світанок».

3. Про укладення договорів купівлі-продажу будівель і споруд.

4. Про укладення договорів міни будівель і споруд.

5. Про надання повноважень на укладення цивільно-правових договорів від імені Товариства.

За результатами проведених зборів присутніми на зборах учасниками одноголосно прийнято рішення за винесеними на порядок денний питаннями, а саме:

- по першому питанню: обрати головою зборів - ОСОБА_8, секретарем зборів - ОСОБА_10;

- по другому питанню: придбати за балансовою вартістю у СТДВ «Світанок» будівлі та споруди:

1. Вагова з навісом - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/1

2. Сторожовий будинок, ганок - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/21;

3. Котельня з гаражем - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/5

4. Бойня (площадка забійна) - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/16

5. Літній табір утримання ВРХ з навісом та огорожею - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/15а

6. Грибниця, погріб - с. Матяшівка, вул. Садова, 7/4

7. Сарай (корівник двухрядний) - с. Гусачівка, вул. Шевченка, 2/3

8. Вагова - с. Гусачівка, вул. Шевченка, 2/1

9. Хлібопекарня - с. Матяшівка, вул. Садова, 9

10. Сарай (телятник) з галереями траншеї - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/12

11. Кочегарка - с. Матяшівка, вул. Петровського, 87/2

12. Склад (частина хати в саду) - с. Матяшівка, вул. Садова, 7/2

13. Будинок тваринників - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/4

14. Сарай (корівник арочний), артсвердловина (водонапірна башта) - Гусачівка, вул. Шевченка, 2/8

15. Навіс для кормів з огорожею - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/23

16. Склад для сіна з площадкою - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/24

17. Сарай (телятник №5) - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/13

18. Сарай 4-х рядний корівник ф. №1 з вигулом для корів - с. Гусачівка, вул. Шевченка, 2/10

19. Силосна яма, пожежна водойма, патокосховище (мелясосховище) - с. Матяшівка, вул. Садова, 10/17

20. Столярний цех з огорожею - с. Григорівка, вул. Космодем'янської Зої, 21/2

21. Бойня - с. Григорівка, вул. Космодем'янської Зої, 21/19

22. Склад для газу - с. Григорівка, вул. Космодем'янської Зої, 23/1;

- по третьому питанню: укласти договори купівлі-продажу будівель і споруд між ТОВ «Світанок Плюс» та СТДВ «Світанок»;

- по четвертому питанню: укласти договори міни будівель і споруд між ТОВ «Світанок Плюс» та СТДВ «Світанок» (вважаючи міну рівноцінною, без доплат з жодної сторони);

- по п'ятому питанню: надати повноваження ОСОБА_11 на укладення та підписання договорів купівлі-продажу та міни будівель і споруд між ТОВ «Світанок Плюс» та СТДВ «Світанок».

Вищезазначені рішення оформлено протоколом загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" №2 від 22.12.2015, копія якого наявна в матеріалах справи.

Оригінал вказаного протоколу судом оглянуто у судовому засіданні 24.04.2018.

Надалі, 22.12.2017 між Сільськогосподарським товариством з додатковою відповідальністю «Світанок», як стороною 1, в особі директора ОСОБА_9 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс", як стороною 2, від імені якого та на підставі протоколу загальних зборів учасників №2 від 22.12.2015 діє ОСОБА_11, укладено договір міни (далі - спірний договір/договір міни), відповідно до п. 1.1. якого сторона 1 зобов'язується передати у власність стороні 2 належне їй на праві приватної власності нерухоме майно, описане в п. 1.3., в обмін на нерухоме майно, що описане в п. 1.2. цього договору, а в свою чергу, сторона 2 зобов'язується передати у власність сторони 1 належне їй на праві приватної власності нерухоме майно, що описане в п. 1.2. цього договору, в обмін на нерухоме майно, що описане в п. 1.3. цього договору. Міна проводиться без грошової доплати.

Копія вказаного договору, що посвідчений нотаріусом Саєнко Е.В. 22.12.2015 та зареєстрований за №2357, наявна в матеріалах справи.

Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує обставинами порушення її корпоративних прав на участь у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" 22.12.2015, які полягають у такому:

- порушено передбачений п. 9.2.1. статуту порядок скликання загальних зборів учасників товариства з огляду на те, що позивача не було повідомлено про проведення 22.12.2015 зборів та їх порядок денний, як наслідок, позивача позбавлено можливості взяти участь у вказаних зборах, у тому числі шляхом обговорення питань порядку денного, внесення своїх пропозицій та, відповідно, голосування по вказаних питаннях;

- збори були проведені за відсутності кворуму, оскільки позивач та третя особа ОСОБА_2, які на день прийняття спірних рішень мали у сукупності 48,8% голосів, участі у зборах не брали, у той час як відповідно до п. 9.4.1. статуту збори вважаються повноважним при участі 60% учасників (наявності голосів);

- з огляду на відсутність позивача на загальних зборах учасників товариства 22.12.2015 прийняте за результатами вказаних зборів рішення про відчуження майна товариства стосується майнових прав позивача;

- директор товариства ОСОБА_9 та учасник товариства ОСОБА_8 приховують від позивача протоколи загальних зборів та не надають їх для ознайомлення, у той час як відомості стосовно протоколу загальних борів учасників №2 від 22.12.2015, у тому числі стосовно зміни підписантів товариства та/або розширення їх кола, відсутні у витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних-осіб підприємців та громадських формувань на запит від 22.01.2018 за №.

Такими чином, позивач просить суд визнати недійсними недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлені протоколом №2 від 22.12.2015, зокрема, з підстав порушення ст. 167 Господарського кодексу України та ст. ст. 10, 61 Закону України "Про господарські товариства", а також положень статуту товариства.

Заперечуючи проти відповідно заявленої позивачем вимоги, ТОВ "Світанок Плюс" зауважило на тому, що ОСОБА_1 була присутня на загальних зборах учасників товариства 22.12.2015 та виступала по першому питанню порядку денного, що підтверджується відповідно складеним протоколом №2 від 22.12.2015.

Як зауважив відповідач 1, вказаним протоколом №2 від 22.12.2015 підтверджується також і те, що окрім позивача з часткою 33,1% статутного капіталу у зборах брали участь ОСОБА_8 з часткою 38,7% статутного капіталу та ОСОБА_10 з часткою 12,5% статутного капіталу, а тому частки відповідно присутніх учасників у сукупності складали 84,3% голосів, що свідчить про правомочність вказаних зборів приймати будь-які рішення стосовно діяльності товариства.

Отже, відповідач 1 вважає, що корпоративні права ОСОБА_1 не порушено, адже своєю присутністю на загальних зборах вона здійснила волевиявлення не тільки стосовно відчуження майна ТОВ "Світанок Плюс", а і щодо набуття у власність майна товариством, що надалі було реалізовано шляхом укладення між відповідачами ряду договорів купівлі-продажу нежитлових будівель, копії яких наявні в матеріалах справи.

В розрізі обставин прийняття рішень стосовно купівлі відповідачем 1 частини нерухомого майна та обміну частини належних йому нежитлових будівель на належні відповідачу 2 нежитлові будівлі відповідач 1 зауважив, що прийняття ним вказаних рішень обумовлено неможливістю ведення повноцінної господарської діяльності обома товариствами за розміщення будівель обох товариств на різних майданчиках та за різними адресами, на підтвердження чого відповідачем 1 надано схематичний план земельних ділянок з розміщеними на них будівлями і спорудами.

У відповідь на вищевказані заперечення позивач вказала, що відповідачем 1 не надано доказів повідомлення її про проведення 22.12.2015 загальних зборів учасників, як і не надано доказів реєстрації учасників на відповідних зборах на підтвердження обставин присутності позивача на зборах та, відповідно, участі у їх проведенні.

До того ж, позивач заперечила як свою присутність 22.12.2015 на зборах, так і виступ по першому питанню порядку денного, з огляду на відсутність її підпису у відповідно складеному протоколі та реєстраційному листі.

Також, позивач зауважила, що не голосувала за рішення про надання ОСОБА_11 повноважень діяти від імені товариства, зокрема щодо укладення договору міни та інших правочинів, оскільки не довіряє цій особі, вважаючи її зацікавленою діяти в інтересах подружжя ОСОБА_8, попри те як відповідачем 1 не надано доказів на підтвердження того, що зазначена у протоколі без ідентифікуючих даних особа є саме тією особою, яка працювала на посаді юриста у ТОВ «Світанок Плюс».

Дослідивши матеріали справи та подані докази, заслухавши заключне слово сторін, суд дійшов таких висновків.

Згідно зі ст. 167 Господарського кодексу України, корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Приписами ст. 10 Закону України "Про господарські товариства", що кореспондує зі ст. 116 Цивільного кодексу України, унормовано, що учасники товариства мають право, зокрема, брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 58, ч.ч. 1, 5 ст. 61 Закону України «Про господарські товариства» вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.

Загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю скликаються не рідше двох разів на рік, якщо інше не передбачено установчими документами.

Про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повиннобути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів.

Відповідно до пункту 9.2.1 статуту товариства учасники повідомляються про проведення зборів Учасників персонально із зазначенням часу і місця проведення загальних зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за тридцять днів до скликання зборів Учасників.

Так, за доводами ОСОБА_1 вона була відсутня на загальних зборах товариства 22.12.2015, оскільки про проведення таких зборів та питання порядку денного її у передбаченому законом та статутом порядку повідомлено не було.

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 76-79 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема письмовими, речовими і електронними доказами.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Однак, належних доказів на підтвердження персонального повідомлення позивача, у передбаченому законом та положеннями статуту порядку, за 30 днів до скликання, про проведення 22.12.2015 загальних зборів учасників товариства з порядком денним таких зборів відповідачем 1 суду не надано.

Поряд з тим, за системним аналізом законодавчих приписів, що регулюють спірні правовідносини, порушення порядку скликання загальних зборів учасників товариства не є безумовною підставою для визнання недійсними прийнятих на таких зборах рішень, відтак такі порушення мають оцінюватись з точки зору їх впливу на можливість учасника товариства реалізувати свої корпоративні права, зокрема шляхом управління товариством та прийняття участі у зборах, як наслідок прийняття ними відповідних рішень.

До того ж, згідно до п. 2.27. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 №4 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» якщо під час розгляду справи судом буде встановлено факт присутності учасника (акціонера, члена) на загальних зборах, то допущені юридичною особою порушення порядку персонального повідомлення учасника (акціонера, члена) не є підставами для визнання рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) недійсними.

Як слідує зі змісту протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" №2 від 22.12.2015 ОСОБА_1, як учасник вказаного товариства з часткою 33,1% статутного капіталу, була присутня на відповідних зборах, виступала по першому питанню порядку денного та, відповідно, схвально голосувала по всіх питаннях порядку денного, обговорених та розглянутих на зборах.

Водночас, доводи позивача про її відсутність на зборах оцінюється судом критично, адже відповідні суб'єктивні твердження в розрізі обставин справи не підтверджені жодними належними, допустимими та достатніми доказами.

Доводи ж позивача про її відсутність на зборах з огляду на відсутність доказів реєстрації учасників на зборах 22.12.2015 оцінюються судом критично з огляду на таке.

Відповідно до частини 3 статті 60 Закону України "Про господарські товариства" в редакції, чинній станом на дату проведення загальних зборів учасників товариства, на яких були прийняті спірні рішення, учасники зборів, які беруть участь у зборах, реєструються із зазначенням кількості голосів, яку має кожний учасник. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

Аналогічні положення викладені в п. 9.2.3. статуту товариства.

Вищевказаними законодавчими та статутними положеннями не встановлено чітко визначеної форми документу про реєстрацію учасників товариства, як і не визначено, що цей перелік має оформлюватися у вигляді окремого документу, попри те як відповідні положення презюмують, що такий перелік повинен містити інформацію про кількість голосів, яку має кожний учасник, який бере участь у зборах, та повинен бути підписаний головою та секретарем зборів.

Так, зміст протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" №2 від 22.12.2015 містить передбачені законодавчими та статутними положеннями відомості стосовно присутніх учасників товариства та розміру їх часток у статутному капіталі товариства, а відповідний протокол підписаний головою та секретарем зборів.

Отже, доводи позивача про відсутність реєстраційного листа визнаються неспроможними, у той час як відсутність переліку учасників зборів у вигляді окремого документу за наявності зазначених в протоколі зборів відомостей щодо складу зареєстрованих на зборах учасників, розміру їх внеску до статутного капіталу із зазначенням кількості голосів, не впливає на результати прийняття рішень загальними зборами учасників товариства та не може бути підставою для визнання таких рішень загальних зборів учасників недійсними.

Посилання ж позивача на відсутність її підпису у протоколі №2 від 22.12.2015 оцінюються судом критично, позаяк ані законодавчими, ані статутними положеннями не передбачено такої вимоги до протоколу загальних зборів учасників товариства, як наявність у протоколі підписів усіх учасників товариства, котрі брали участь у зборах.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 60 Закону України «Про господарські товариства» загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 50 відсотками голосів.

Установчими документами товариств, у статутному капіталі яких відсутня державна частка, може бути встановлений інший відсоток голосів учасників (представників учасників), за умови присутності яких загальні збори учасників вважаються повноважними.

Відповідно до пп. 9.4.1. та 9.4.4. статуту товариства збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш ніж як 60% голосів.

Кожен із учасників товариства на зборах учасників має кількість голосів, пропорційну розміру його частки у статутному капіталі. Голосування на зборах учасників проводиться за принципом - на один відсоток статутного капіталу припадає один голос.

Враховуючи вищенаведене та встановлені фактичні обставини, суд дійшов висновку, що твердження позивача про відсутність кворуму під час проведення 22.12.2015 загальних зборів учасників товариства є необґрунтованими та недоведеними, адже відповідно до змісту протоколу №2 від 22.12.2015 у загальних зборах брали участь позивач та ще два учасники, частки у статутному капіталі яких у сукупності склали 84,3% голосів, що свідчить про правомочність зборів на прийняття рішень.

Інші ж доводи позивача стосовно ненадання відповідачем 1 протоколів загальних зборів, у тому числі і протоколу №2 від 22.12.2015, для ознайомлення, а також відсутності відомостей про вказаний протокол у витягу з ЄДР оцінюються судом критично, оскільки можливі подальші дії та/або бездіяльність відповідача 1 після проведення зборів та прийняття за їх результатами спірних рішень не впливають на законність відповідно прийнятих рішень.

Судом також визнається неспроможною позиція позивача стосовно її недовіри до ОСОБА_11, як наслідок неможливості голосування на зборах за рішення про уповноваження відповідної особи на укладення договору міни, позаяк зміст протоколу №2 від 22.12.2015 свідчить про те, що позивач голосувала схвально за рішення про уповноваження ОСОБА_11 на укладення договорів, у той час як сама лише не згода позивача з прийнятими на зборах рішеннями у сукупності з обставинами наявності схвальних голосів двох інших учасників, сукупний розмір часток яких становить 51,2% статутного капіталу, не свідчить про недійсність прийнятих загальними зборами рішень.

За таких обставин, оскільки неповідомлення позивача про проведення 22.12.2015 загальних зборів учасників ТОВ «Світанок Плюс» не позбавило її можливості реалізувати передбачене законом та статутом право на участь у загальних зборах учасників, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання недійсними відповідних рішень загальних зборів учасників товариства.

З огляду вищенаведеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлені протоколом №2 від 22.12.2015.

Що ж до вимоги позивача про визнання недійсним договору міни від 22.12.2017, зареєстрованого в реєстрі за №2357, укладеного між Сільськогосподарським товариством з додатковою відповідальністю "Світанок" та Товариством обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс", слід зазначити таке.

Так, посилаючись на ст. ст. 203, 215-216 Цивільного кодексу України, позивач вважає, що договір міни укладений між відповідачами 22.12.2017 на вкрай невигідних для товариства умовах.

В розрізі відповідних обставин позивач зауважила, що за умовами спірного договору відповідач 1 передав відповідачу 2 майно на загальну суму 1 039 654,78 грн за експертною оцінкою, а відповідач 2 передав відповідачу 1 майно на загальну суму 288 649,00 грн за експертною оцінкою, у той час як вказаний обмін проводився без доплати.

Таким чином, позивач зауважила на нерівноцінному обміні, що тягне за собою орієнтовні збитки, завдані товариству, у розмірі 751005,78 грн, як наслідок завдання позивачу матеріальної шкоди у розмірі 248 582,91 грн.

До того ж, оскільки набувачем майна відповідача 1 за вказаним правочином є відповідач 2, де доля родини ОСОБА_8 є значно більшою, а директором обох товариств станом на момент укладення спірного договору є ОСОБА_9, позивач вважає, що спірний правочин укладено за змовою, а тому вказаний договір є удаваним та має на меті виведення ліквідного майна з ТОВ «Світанок Плюс» на підконтрольне родині ОСОБА_9 підприємство, що має ознаки кримінального правопорушення.

Окрім того, в обґрунтування недійсності договору міни від 22.12.2017 позивач посилається на ряд таких порушень:

- порушення податкового законодавства без оформлення та реєстрації податкових накладних з метою виведення ліквідних активів;

- оскільки загальні збори учасників не відбулись, ОСОБА_11 уклала договір міни від імені відповідача 1 з перевищенням повноважень на вкрай не вигідних умовах, що завдало матеріальної шкоди учасникам товариства;

- спірний договір не був схвалений загальними зборами ТОВ «Світанок Плюс», оскільки протокол про прийняття відповідного рішення відсутній.

Отже, посилаючись на наявність у неї юридичної заінтересованості у майні ТОВ «Світанок Плюс», яке було предметом спірного договору, позивач вважає, що таке майно вибуло без згоди учасників товариства, наслідком чого є зменшення обсягу майна товариства, що істотно вплине на майнове право позивача, відтак на її корпоративні права щодо управління товариством та розподілу прибутку від господарської діяльності.

Відповідач 1 заперечив проти відповідно заявленої вимоги з огляду на те, що спірний договір уклала особа, належним чином уповноважена згідно рішення загальних зборів учасників товариства, оформленого протоколом №2 від 22.12.2015, за яке також голосувала і позивач.

До того ж, відповідач 1 зауважив, що з огляду на придбання відповідачем 1 у відповідача 2 будівель та споруд у сукупності з майновим обміном згідно спірного договору, загальна вартість основних засобів товариства збільшилась, а тому укладення відповідачем 1 договорів купівлі-продажу, як і спірного договору міни, не вплинуло на фінансовий стан ТОВ «Світанок Плюс» та не нанесло йому чи його учасникам фінансових витрат, що, на думку відповідача 1, спростовує твердження позивача про завдання їй матеріальної шкоди у розмірі 248 582,91 грн.

В підтвердження доводів про збільшення балансової вартості основних засобів відповідач 1 надав довідку за підписом головного бухгалтера №25 від 12.03.2018 та баланси (звіти про фінансовий стан) станом на 01.01.2017 та 01.01.2018.

Відповідач 1 також заперечив твердження позивача стосовно недотримання податкового законодавства та вказав, що відповідно проведені за договорами купівлі-продажу та міни операції відображені та оподатковані, що підтверджується доданими до відзиву копіями податкових накладних та заяви про вибір квартального звітного (податкового) періоду.

В свою чергу, позивач зауважила, що договори купівлі-продажу не мають відношення до предмету спору у даній справі, а тому не можуть бути оцінені в розрізі обставин недійсності договору міни.

Окрім того, позивач зазначила, що має певні застереження щодо нотаріуса Саєнко Е.В., яка посвідчила спірний договір, адже відповідна особа на запит позивача приховувала факт та підстави укладення правочинів та не надала на вимогу суду витребувані від неї документи стосовно правомірності укладення спірного договору.

За положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Таким способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Приписами ст. 202, ст. 215 Цивільного кодексу України унормовано, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Так, відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Отже, заперечувати дійсність правочину в судовому порядку вправі одна із сторін договору або інша заінтересована особа, у той час як законом не передбачено права учасника юридичної особи звертатися до суду за захистом прав та інтересів інших акціонерів (учасників) господарського товариства та самого товариства поза відносинами представництва, а також обґрунтовувати свої вимоги порушенням прав інших акціонерів (учасників) товариства.

При розгляді такої категорії спорів, в першу чергу, підлягають встановленню обставини наявності в особи, яка звернулася з позовом, суб'єктивного матеріального права або законного інтересу та, відповідно їх порушення спірним правочином. Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Пленуму Верховного Суду України №13 від 24.10.2008 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" та у постанові пленуму Вищого господарського суду України №4 від 25.02.2016 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин».

За приписами статтей 73, 74, 77 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Зі встановлених вище обставин справи слідує, що позивач не є стороною спірного договору міни, попри те як доказів уповноваження позивача на вчинення представництва ТОВ «Світанок Плюс» суду не надано, а тому суд дійшов висновку, що всі доводи позивача стосовно укладення договору на невигідних для ТОВ «Світанок Плюс» умовах, як наслідок завдання товариству матеріальних збитків, а також удаваності вказаного договору, в розрізі відповідно заявленої вимоги є безпідставними та неспроможними.

Водночас, покладені в основу обґрунтування удаваності договору міни доводи щодо змови певних осіб та їх злочинних намірів є суб'єктивним та доказово не підтвердженими судженнями позивача.

Доводи ж позивача на завдання їй матеріальної шкоди у розмірі 248 582,91 грн у зв'язку з укладенням спірного договору міни оцінюються судом критично, адже вказані твердження не підтвердженні жодними належними і допустимими доказами та є лише орієнтовними припущеннями позивача.

В розрізі оцінки відповідних доводів суд також вважає за необхідне зазначити, що укладення спірного договору не вплинуло на визначення фактичного розміру частки позивача та її економічну цінність, з урахуванням довідки відповідача 1 про збільшення балансової вартості основних засобів №25 від 12.03.2018 за підписом головного бухгалтера.

З огляду на вказане, доводи позивача стосовно понесення збитків та порушення її майнового права внаслідок укладення спірного договору, відтак наявність істотного впливу на її корпоративні права щодо управління товариством та розподілу прибутку від господарської діяльності, у тому числі в майбутньому, визнаються судом необґрунтованими та безпідставними.

Усі ж інші, покладені в обґрунтування недійсності договору міни, доводи позивача стосовно порушень податкового законодавства, перевищення повноважень особи, яка уклала спірний договір від імені товариства спростовуються встановленими судом вище обставинами, у той час як наявність/відсутність вказаних порушень сама по собі жодним чином не підтверджує порушення корпоративних прав позивача, у тому числі її майнового права на частку та/або отримання дивідендів.

До того ж, суд вважає за необхідне зазначити, що з урахуванням статті 98 ЦК України та з огляду на приписи статей 92, 203, 215, 241 ЦК України визнання недійсним у судовому порядку рішення загальних зборів учасників товариства про надання повноважень особі на укладення правочину, згідно якого така особа діяла на момент укладення договору та до моменту визнання такого рішення недійсним, не має самостійного юридичного значення для встановлення наявності/відсутності наступного схвалення такого провину та визнання його недійсним з відповідних підстав.

Посилання позивача на наявність у неї застережень щодо нотаріуса Саєнко Е.В., яка посвідчила спірний договір, а також посилання відповідача 1 на укладення договорів купівлі-продажу будівель та споруд судом залишаються поза увагою як такі, що лежать поза межами предмету та підстав позову.

За таких обставин, оскільки позивачем належними та допустимими доказами не доведено покладених в основу обґрунтування позову обставин порушення її корпоративних прав та інтересів внаслідок укладення спірного договору міни, наявність яких є необхідною умовою для визнання правочину недійсним з підстав ст. ст. 203 та 215 ЦК України, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання недійсним договору міни від 22.12.2017, зареєстрованого в реєстрі за №2357, укладеного між Сільськогосподарським товариством з додатковою відповідальністю "Світанок" та Товариством обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс".

Стосовно ж позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлене протоколом №2 від 22.12.2015, суд дійшов таких висновків.

Позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтовує обставинами порушення його корпоративних прав на участь у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" 22.12.2015, які полягають у такому:

- порушено передбачений п. 9.2.1. статуту порядок скликання загальних зборів учасників товариства з огляду на те, що позивача не було повідомлено про проведення 22.12.2015 зборів та їх порядок денний, як наслідок, позивача позбавлено можливості ознайомитись з порядком денним, взяти участь у вказаних зборах, у тому числі шляхом обговорення питань порядку денного, внесення своїх пропозицій та, відповідно, голосування по вказаних питаннях;

- збори були проведені за відсутності кворуму, оскільки ОСОБА_2 та ОСОБА_1, які на день прийняття спірних рішень мали у сукупності 48,8% голосів, участі у зборах не брали, у той час як відповідно до п. 9.4.1. статуту збори вважаються повноважним при участі 60% учасників (наявності голосів);

- з огляду на відсутність позивача на загальних зборах учасників товариства 22.12.2015 прийняте за результатами вказаних зборів рішення про відчуження майна товариства стосується майнових прав позивача;

- відповідач 1 приховує від ОСОБА_2 протоколи загальних зборів та не надає їх для ознайомлення.

Відповідач 1 заперечив проти відповідної вимоги ОСОБА_2 з тих же підстав, що були викладені у відзиві на позов ОСОБА_1, водночас додатково зазначивши, що ОСОБА_2 змінив реєстрацію свого місця проживання та не повідомив відповідачу 1 нової адреси.

Водночас, відповідач 1 не заперечив проти обставин відсутності ОСОБА_2 22.12.2015 на загальних зборах учасників ТОВ «Світанок Плюс».

Відповідно до статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" адреса реєстрації ОСОБА_2 АДРЕСА_1, у той час як згідно наявної в матеріалах справи копії довіреності, виданої 20.11.2017 відповідною особою, адреса реєстрації ОСОБА_2: АДРЕСА_2.

Однак, належних та допустимих доказів на підтвердження персонального повідомлення ОСОБА_2, у встановлений законом і статутом 30-денний строк, на будь-яку, у тому числі відому відповідачу 1 адресу вказаної особи, про проведення 22.12.2015 загальних зборів учасників товариства та перелік питань порядку денного таких зборів відповідачем 1 суду не надано.

Посилання відповідача стосовно неповідомлення ОСОБА_2 про зміну реєстрації свого місця проживання оцінюються судом критично, позаяк відповідачем 1 не надано жодного підтвердження, що представники товариства здійснювали спробу повідомити ОСОБА_2 за його адресою згідно статуту.

Отже, неповідомлення ОСОБА_2 про проведення 22.12.2015 загальних зборів учасників товариства, з урахуванням одночасної наявності обставин необізнаності вказаної особи з відомостями щодо таких зборів (дата, час і місце, порядок денний) та відсутності його на зборах свідчить про недотримання відповідачем 1 вимог закону про скликання і проведення загальних зборів.

Доводи ОСОБА_2 стосовно наявності інших порушень, як підстав для визнання рішення загальних зборів недійсними, у тому числі і стосовно відсутності кворуму, спростовуються встановленими вище обставинами та зробленими судом стосовно них висновками.

Відповідно до п. 2.14. постанови пленуму Вищого господарського суду України №4 від 25.02.2016 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

З огляду вищенаведеного, суд дійшов висновку про задоволення вимоги третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлені протоколом №2 від 22.12.2015.

Поряд з тим, при прийнятті вказаного рішення судом взято до уваги, що відповідно спростовані доводи ОСОБА_2 щодо наявності інших порушень, не виключають встановлених судом порушень вимог закону та установчих документів під час скликання вказаних загальних зборів учасників товариства, відтак позбавлення ОСОБА_2 права взяти участь у загальних зборах, як правових підстав для визнання недійсними рішень, прийнятих за результатами проведення зазначених зборів.

Згідно приписів ст. 129 ГПК України суд вважає здійснити розподіл судових витрат учасників справи таким чином:

- витрати ОСОБА_1 по сплаті судового збору за подання позову покладаються судом на ОСОБА_1 з огляду на відмову у задоволенні її позовних вимог в повному обсязі, у той час як заявлені нею до стягнення інші судові витрати (правничу допомога, залучення свідків експертів, витребування доказів та інші процесуальні дії) з огляду на відмову у задоволенні позову та доказову необґрунтованість розподілу не підлягають;

- витрати ОСОБА_2 по сплаті судового збору за подання позову покладаються судом на відповідача 1 з огляду на задоволення спрямованих до нього позовних вимог ОСОБА_2, у той час як інші судові витрати ОСОБА_2 у вигляді 5 000,00 грн вартості правничої допомоги розподілу не підлягають з огляду на їх доказову необґрунтованість.

Що ж до понесених ТОВ «Світанок Плюс» 38 500,00 грн судових витрат, з яких: 35 250,00 грн, пов'язаних з правничою допомогою адвоката, та 3 250,00 грн витрат на інші процесуальні дії (друк та копіювання документів, поштові витрати та витрати на транспорт для участі у судовому засіданні), слід зазначити таке.

Відповідно до ст. ст. 123, 126, 129 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема: на професійну правничу допомогу; пов'язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

- розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

- розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

В підтвердження понесених 35 250,00 грн витрат на надання правничої допомоги відповідачем 1 надано суду копії договору про надання юридичних послуг №002/01-18 від 02.01.2018 та додаткової угоди від 16.03.2018 до вказаного договору, а також платіжне доручення №3 від 03.01.2018.

Водночас, відповідачем 1 доказово не підтверджено обставин понесення ним 3 250,00 грн витрат на інші процесуальні дії (друк та копіювання документів, поштові витрати та витрати на транспорт для участі у судовому засіданні).

Таким чином, 50% доказово підтверджених відповідачем судових витрат покладається судом на ОСОБА_1, оскільки у задоволенні її позовних вимог до відповідача 1 судом відмовлено, інші ж 50% вказаних витрат покладається на відповідача 1 з огляду на задоволення спрямованих до нього позовних вимог ОСОБА_2.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст. ст. 73, 74, 77, 80, 81, 89, 123, 126, 129, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, ст. 167 Господарського кодексу України, ст. ст. 16, 116, 202, 203, 215 Цивільного кодексу України, ст. ст. 10, 58, 60, 61 Закону України «Про господарські товариства», суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (04116, АДРЕСА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" (08750, Київська обл., Обухівський р-н, с. Григорівка, вул. Героїв Майдану, 13, ідентифікаційний код 34911121) та Сільськогосподарського товариства з додатковою відповідальністю "Світанок" (08750, Київська обл., Обухівський р-н, с. Григорівка, вул. Героїв Майдану, 13, ідентифікаційний код 03754434) про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлені протоколом №2 від 22.12.2015; договору міни від 22.12.2017, зареєстрованого в реєстрі за №2357, укладеного між Сільськогосподарським товариством з додатковою відповідальністю "Світанок" та Товариством обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс", відмовити повністю.

2. Понесені позивачем судові витрати покласти на позивача.

3. Стягнути з ОСОБА_1 (04116, АДРЕСА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" (08750, Київська обл., Обухівський р-н, с. Григорівка, вул. Героїв Майдану, 13, ідентифікаційний код 34911121) 17 625 (сімнадцять тисяч шістсот двадцять п'ять) грн 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу.

4. Позовні вимоги третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 (04116, АДРЕСА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_4) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлені протоколом №2 від 22.12.2015, задовольнити.

5. Визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" від 22.12.2015, що оформлені протоколом №2 від 22.12.2015.

6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" (08750, Київська обл., Обухівський р-н, с. Григорівка, вул. Героїв Майдану, 13, ідентифікаційний код 34911121) на користь ОСОБА_2 (04116, АДРЕСА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_4) 1 762 (одну тисячу сімсот шістдесят дві) грн 00 коп. судового збору.

7. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення у відповідності до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 07.12.2018.

Суддя В.А. Ярема