ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2018м. ДніпроСправа № 904/3960/18

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Татарчука В.О. за участю секретаря судового засідання Нечепоренко Є.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (м. Дніпро)

до комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району Дніпровської міської ради (м. Дніпро)

про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії в розмірі 16071,90 грн.

Представники:

від позивача: ОСОБА_1, дов. № 1096 від 01.06.2018

від відповідача: ОСОБА_2, дов. від 01.08.2018

Суть спору:

Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» звернулось з позовом до комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району про стягнення вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 16071,90грн.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним:

- відповідач має заборгованість за спожиту електричну енергію згідно з актом № 117692 від 22.03.2017 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією та/або умов договору;

- перевіркою встановлені порушення ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 3.34, 6.40 вказаних Правил і згідно з розрахунком належна до стягнення заборгованість становить 16071,90грн.

Відповідач заперечує проти позову, посилаючись на те, що:

- акт про порушення № 117692 від 22.03.2017 не є належним доказом у справі, складений з порушенням п. 6.41 Правил та є підробленим, оскільки був оформлений за відсутності представника КВЖРЕП Індустріального району Дніпровської міської ради трьома працівниками позивача;

- позивачем умисно вказано в акті на неможливість виявлення порушення з метою збільшення періоду нарахування;

- зазначені в акті про порушення точки стосуються ліній електропостачання власників квартир із якими позивач уклав індивідуальні договори;

- не доведено можливість нарахування вартості електроенергії за три роки;

- розрахунок по акту про порушення № 117692 від 22.03.2017 був здійснений без додержання вимог формули 2.6 Методики;

- під час проведення перевірки не проводилась фото- та відеозйомка.

В судовому засіданні 27.11.2018 були оголошені вступна та резолютивна частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд

встановив:

22.11.2002 між відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго» (енергопостачальник, правонаступником якого є позивач) та комунальним виробничим житловим ремонтно-експлуатаційним підприємством Індустріального району м. Дніпропетровська (споживач, правонаступник відповідач) укладений договір про постачання електричної енергії № 2546, відповідно до умов якого, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

22.03.2017 ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» у присутності представника комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району Дніпровської міської ради був складений акт № 117692 про порушення споживачем ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 3.34, 6.40 Правил користування електричною енергією, у вигляді самовільного підключення струмоприймачів до електромережі, яка не належить енергопостачальнику поза засобом обліку електроенергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано: 1) 1 поверх 11 під'їзду - з квартирного стояка, дротом ПВ2*1,5 мм2 (мідь) на освітлення; 2) 1 поверх 12 під'їзду - з квартирного стояка, дротом ПВ2*1,5 мм2 (мідь) на освітлення з метою безоблікового використання електроенергії. Самовільне підключення є прихованим і при контрольному огляді приладу обліку його виявити неможливо. При включенні навантаження лічильний механізм лічильника не враховує електричну енергію, показники електричного лічильника не змінюються, споживана електроенергія не обліковується. Порушення виявлено за допомогою технічного засобу струмовимірюючі кліщі РК-120 №4013 д. п. 15.06.16. Порушення споживачу продемонстровано.

31.03.2017 комісією енергопостачальника по розгляду акту про порушення № 117692 від 22.03.2017 був складений протокол № 3-44 про нарахування вартості недорахованої електроенергії в сумі 16071,90грн.

Суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обовязки виникають із дій, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права і обовязки.

Частинами 1 і 4 статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання електроенергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до п. 6.41 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики від 31.07.1996 №28 (далі Правила), у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Відповідно до п. 3.34 Правил будь-які роботи, пов'язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Пунктом 6.40 Правил передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562.

Пунктом 6.42 Правил встановлено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до п. 1.3 Правил, постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Згідно з п. 5.1 Правил, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається. Між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом та споживачем укладається один договір про постачання електричної енергії за усіма об'єктами споживача, які розташовані на території здійснення ліцензованої діяльності постачальником електричної енергії за регульованим тарифом. За взаємною згодою сторін можуть бути укладені окремі договори про постачання електричної енергії за кожним об'єктом споживача.

На підставі акту №117692 від 22.03.2017 у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» проведений розрахунок вартості недоврахованої електроенергії за період з 22.03.2014 по 22.03.2017 в сумі 16071,90грн.

Таким чином, позивачем було проведено перевірку відповідача зі складенням акту і відображенням порушення та нарахуванням суми заборгованості.

Суд вважає необґрунтованими посилання комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району Дніпровської міської ради на неправомірність розрахунку.

Як було зазначено вище, актом про порушення № 117692 від 22.03.2017 встановлено самовільне підключення струмоприймача до електромережі, яка не належить енергопостачальнику повз засіб обліку електроенергії без порушення схеми обліку.

Розрахунок по акту про порушення № 117692 від 22.03.2017 був здійснений у відповідності до п. 2.9 по формулі 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі-Методика) за період з 22.03.2014 по 22.03.2017.

Пунктом 2.9 Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, а саме: підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб, кВтгод) розраховується за формулою 2.7 Методики.

В пункті 2.9 Методики також зазначено, що кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою 2.6.

Відповідно до формули 2.6 Методики, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, кількість робочих днів до дня виявлення порушення визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Отже, розрахунок здійснено позивачем з дотриманням Правил та Методики.

Наведені обставини справи та положення нормативних актів дозволяють стверджувати про необґрунтованість твердження відповідача про те, що позивачем умисно вказано в акті на неможливість виявлення порушення з метою збільшення періоду нарахування.

Відповідач зазначає, що акт про порушення № 117692 від 22.03.2017 не є належними доказом у справі, оскільки був складений за відсутності його представника трьома працівниками позивача.

Однак, відповідачем не виконані вимоги ч. 1 ст. 75 ГПК України та не спростовано твердження позивача про те, що акт складався в присутності представника споживача, який відмовився від підписання акту.

Відповідно до ч. 5 п. 6.41 Правил користування електричною енергією (далі-Правила), у разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Частиною 4 п. 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлено, що у разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Таким чином, акт про порушення було підписано трьома уповноваженими представниками ПAT «ДТЕК Дніпрообленерго» і такий акт є чинним та враховується судом як доказ по даній справі.

Крім того, КВЖРЕП Індустріального району Дніпровської міської ради зазначає, що працівники відповідача до участі у складенні акту про порушення не запрошувались.

Ні Правилами, ні Методикою не встановлено обов'язок енергопостачальника заздалегідь повідомляти про проведення перевірки споживача щодо дотримання ПКЕЕ.

З огляду на положення ч. 4 п. 4.1 Методики здійснення фото- та відеозйомки для фіксації виявлених порушень є правом енергопостачальника та не є обов'язковою умовою дійсності акту.

Також, відповідачем зазначено, що у акті про порушення вказано, що порушення при контрольному огляді виявити неможливо, що не відповідає змісту акту.

Згідно з положеннями пункту 1.2 Правил, контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень; точка обліку - межа балансової належності, на якій за допомогою засобів обліку аби розрахунковим шляхом визначаються та обліковуються значення обсягів споживання/передачі електричної енергії та величини споживання/транзиту електричної потужності за певний період.

Тобто, здійснюючи контрольний огляд засобу обліку, представники енергопостачальника мають можливість не тільки провести контрольне зняття показань приладів обліку у споживача, а також візуально обстежити цілісність приладу обліку та пломб, встановлених на ньому та провести обстеження електроустановки на предмет виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій.

Технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку.

Пунктом 3.33 Правил визначено, що електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку.

Технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

В акті про порушення зазначено наступне: «самовільне підключення виконано: 1) 1 поверх 11 під'їзду - з квартирного стояка, дротом ПВ2*1,5мм2 (мідь) на освітлення; 2) 1 поверх 12 під'їзду - з квартирного стояка. дротом ПВ2*1,5 мм2 (мідь) на освітлення. Самовільне підключення є прихованим і при контрольному огляді приладу обліку його виявити неможливо. При включенні навантаження лічильний механізм лічильника не враховує електричну енергію, показники електричного лічильника не змінюються, споживана електроенергія не обліковується».

Таким чином, виходячи зі змісту п. 1.2 Правил вбачається, що контрольний огляд проводиться візуально.

Отже, контрольний огляд розрахункової точки обліку споживача, який полягає у проведенні зняття показів засобів обліку з метою обліку обсягів споживання споживачем електричної енергії здійснюється в загальнобудинковій шафі обліку житлового будинку, а самовільне підключення, яке зазначено в акті про порушення, було виконано з квартирних стояків 11-го та 12-го під'їздів житлового будинку, тобто в зовсім іншому місці.

Таким чином, в акті перевірки правомірно зазначено про те, що при контрольному огляді факт порушення виявити неможливо.

Також, відповідачем не надано доказів того, що мережі, на яких мало місце підключення, перебувають у власності фізичних осіб власників квартир.

Викладені обставини свідчать про необхідність задоволення позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

вирішив:

Позов задовольнити.

Стягнути з комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району Дніпровської міської ради (49051 м. Дніпро, вул. Косіора, буд. 11, ідентифікаційний код 05432916) на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (49107 м. Дніпро, шосе Запорізьке, буд. 22, ідентифікаційний код 23359034) 16071,90грн заборгованості, 1762грн витрат по сплаті судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 07.12.2018.

Суддя В.О. Татарчук