УХВАЛА

06 грудня 2018 року

м. Київ

Справа № 909/1426/14

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Сухового В.Г. - головуючого, Берднік І.С., Міщенка І.С.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" на постанову Львівського апеляційного господарського суду від 13.12.2017 (головуючий суддя Гриців В.М., Кордюк Г.Т., Малех І.Б.)

у справі № 909/1426/14 Господарського суду Івано-Франківської області

за позовом Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аркона"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: 1) ОСОБА_4, 2) ОСОБА_5, 3) ОСОБА_6, 4) ОСОБА_7, 5) ОСОБА_8

про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів,

ВСТАНОВИВ:

18.10.2018 Акціонерне товариство "Укрсоцбанк" повторно подало до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Львівського апеляційного господарського суду від 13.12.2017 у справі № 909/1426/14 після повернення вперше поданої касаційної скарги на зазначене судове рішення ухвалою Верховного Суду від 28.09.2018 на підставі статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Верховного Суду від 08.11.2018 касаційну скаргу Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" у справі № 909/1426/14 залишено без руху з підстав:

1) В поданій касаційній скарзі не наведено обґрунтування поважності причин перевищення десятиденного строку для усунення недоліків на подання касаційної скарги після її повернення та не зазначено об'єктивних обставин, що стали причиною пропуску строку на касаційне оскарження.

2) Надані скаржником фіскальні чеки та описи вкладення у цінний лист не є належними та достатніми доказами виконання скаржником вимог приписів статті 291 Господарського процесуального кодексу України, оскільки останнім не направлено усіх додатків іншим учасникам справи, які додані до матеріалів касаційної скарги.

Вказаною ухвалою надано скаржнику строк, тривалістю 10 днів з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків скарги, а саме подання іншої заяви про поновлення строку на касаційне оскарження з належним обґрунтуванням наявності обставин та поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, а також доказів, що підтверджують надсилання усім іншим учасникам справи копії додатків, які додані скаржником до касаційної скарги.

Ухвала суду від 08.11.2018 отримана скаржником - 16.11.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

26.11.2018 до Верховного Суду від Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" надійшла заява про усунення недоліків в якій, скаржник на виконання вимог ухвали суду від 08.11.2018 додав клопотання про поновлення строку та фіскальні чеки з описами вкладення у цінний лист.

Отже, скаржником усунуто недоліки касаційної скарги в частині надання доказів, що підтверджують надсилання усім іншим учасникам справи копії додатків, які додані скаржником до касаційної скарги.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів зазначає таке.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження, скаржник посилається на наступні обставини: по-перше, в даному випадку має місце посилання не на повторне подання касаційної скарги в якості усунення недоліків, а ту обставину, що строк на касаційне оскарження з дати направлення первісної касаційної скарги по дату отримання ухвали про повернення касаційної скарги не прирівнюється до усунення недоліків, по-друге, в чинному законодавстві відсутній чіткий регламент визначення строку на повторне звернення з касаційною скаргою, у зв'язку з чим, скаржник вважає, що повторне звернення з касаційною скаргою було виконане в межах розумних строків, оскільки з моменту отримання ухвали про повернення касаційної скарги пройшло чотирнадцять днів при встановленому ГПК України двадцятиденному строці, по-третє, представник скаржника ОСОБА_9 з 11.10.2018 по 12.10.2018 року була у службовій поїздці за межами міста Києва, а також той факт, що дні з 13.10.2018 по 15.10.2018 включно були вихідними днями, що фактично відкладало крайній термін на повторне звернення з касаційною скаргою. На підтвердження вказаних доводів, скаржником до заяви додано копії проїзних документів на ім'я ОСОБА_9

Відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов'язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Колегія суддів звертає увагу скаржника на те, що можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов'язується з наявністю саме поважних причин його пропуску, поважними причинами його пропуску визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Своєчасне (у межах встановленого строку) подання первісної касаційної скарги і невідкладне (одразу після одержання відповідної ухвали) усунення скаржником недоліків, які стали причиною повернення останньої, враховуються касаційний господарським судом у вирішенні питання про відновлення строку подання касаційної скарги разом з іншими обставинами, на які посилається скаржник у зазначеному клопотанні.

Посилання скаржника на відсутність в чинному законодавстві строку на повторне звернення з касаційною скаргою, колегія суддів зазначає, що приписами статті 113 Господарського процесуального кодексу України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

Колегія суддів Касаційного господарського суду зазначає, що не дотримання порядку подання касаційної скарги і повернення її скаржнику на підставі статті 292 Господарського процесуального кодексу України не перериває перебіг цього строку та не є поважною причиною для поновлення строку, передбаченого статтею 119 Господарського процесуального кодексу України.

Лише факт подання стороною клопотання про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов'язком суду поновити цей строк, оскільки клопотання про поновлення строку для подання касаційної скарги з огляду на приписи статті 119 Господарського процесуального кодексу України повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску цього строку.

Судом не приймаються посилання скаржника на поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження через відрядження представника, оскільки суб'єкт господарювання, яким скаржник являється, мусить завчасно дбати про графіки відпусток/відряджень своїх працівників і розуміти, що будь-хто з працівників підприємства може не тільки знаходитись у відрядженні чи відпустці, а і захворіти чи звільнитися.

Господарське процесуальне законодавство надає особі можливість представляти свої інтереси в порядку "самопредставництва" і крім цього, скаржник жодним чином не був обмежений звернутися за наданням правничої допомоги до іншого фахівця.

З цього питання Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. рішення Суду у справі Мушта проти України, no. 8863/06, від 18.11.2010).

Умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: "Levages Prestations Services v. France" від 23 жовтня 1996 року; "Brualla Gomes de la Torre v. Spain" від 19 грудня 1997 року).

Крім того, скаржником не надано жодних переконливих доказів, які б підтверджували наявність особливих та непереборних обставин, що перешкодили Акціонерному товариству "Укрсоцбанк" усунути недоліки касаційної скарги та подати невідкладно до суду касаційної інстанції касаційну скаргу в межах 10-денного строку з дня одержання 04.10.2018 ухвали Верховного Суду від 28.09.2018.

При цьому, критерій "невідкладності" означає усунення недоліків первісної касаційної скарги одразу після отримання ухвали про повернення первісної скарги.

Відповідно до частини 2 статті 114 Господарського процесуального кодексу України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Отже, скаржник в розумні інтервали часу не вживав заходів, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження за його касаційною скаргою, адже статус скаржника у справі - позивача, тобто особи, яка ініціювала розгляд цієї справи судом, передбачає обізнаність останнього про існування та розгляд спору судом та, відповідно, про прийняття у справі судових рішень.

Ухвала Верховного Суду від 28.09.2018, якою було повернуто позивачу первісну касаційну скаргу в Єдиному державному реєстрі судових рішень оприлюднено - 01.10.2018, інформацію з якого слід вважати загальновідомою згідно із Законом України "Про доступ до судових рішень", що дозволяло скаржнику ознайомитися з її повним текстом в максимально стислі строки.

Інших доводів в обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку скаржником не зазначено та не надано доказів того, що він не мав можливості раніше подати повторно касаційну скаргу.

Отже об'єктивних обставин, що не залежали від волевиявлення позивача, та які могли б вплинути на пропуск встановленого процесуального строку на касаційне оскарження, не вбачається, а тому колегія суддів вважає наведені обставини в клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження неповажними і такими, що не дають підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, оскільки вони мають суб'єктивний характер та залежали лише від самого скаржника.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Посилання скаржника на дотримання ним двадцятиденного строку подання касаційної скарги з моменту отримання ухвали Верховного Суду про повернення касаційної скарги, суд вважає необґрунтованим, оскільки такий строк може бути застосовано лише до подання касаційної скарги вперше. Після повернення касаційної скарги у зв'язку з її недоліками, на думку колегії суддів, скаржник повинен невідкладно вжити заходів для усунення недоліків та подати скаргу у найкоротший строк, але не пізніше 10 днів з дня отримання ухвали про повернення касаційної скарги, оскільки процесуальним законом для усунення недоліків встановлено саме 10 - денний строк. Застосування у даному випадку 20-денного строку не є логічним і не узгоджується з завданнями та основними засадами господарського судочинства (ст. 2 ГПК України) щодо своєчасного вирішення судом спорів та розумності строків розгляду справи.

Також, 29.11.2018 до Верховного Суду надійшло заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Аркона" проти поновлення строків та відкриття касаційного провадження у справі.

З урахуванням наведеного, колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження у справі № 909/1426/14 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" на постанову Львівського апеляційного господарського суду від 13.12.2017 у даній справі на підставі пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України, оскільки наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись статтями 174, 234, 293 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі № 909/1426/14 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" на постанову Львівського апеляційного господарського суду від 13.12.2017 у вказаній справі.

2. Скаржнику надіслати копію даної ухвали разом з доданими до скарги матеріалами, в тому числі оригінал платіжного доручення № від 02.07.2018 на суму 26 719,60 грн, іншим учасникам справи - копію ухвали.

3. Касаційну скаргу залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Суховий В.Г.

Судді Берднік І.С.

Міщенко І.С.