РІШЕННЯ

м. Київ

28.11.2018Справа № 910/10592/18

Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., за участю секретаря судового засідання Ковалівської О.М., розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу № 910/10592/18

за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка», м. Київ,

до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва», м. Київ,

про стягнення 36 837,62 грн.,

за участю представників:

позивача - Білий В.С. (довіреність №1210 від 29.12.2017);

відповідача - Мойсик М.В. (довіреність від 03.01.2018 № 38-17/03).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

09.08.2018 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» (далі - Компанія) до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» (далі - Підприємство) про стягнення 36 837,62 грн. матеріальної шкоди.

Компанія обґрунтовує позовні вимоги таким:

-05.07.2017 Компанією (страховик) і ОСОБА_3 (страхувальник) укладено договір добровільного страхування майна №030337/0211/0000014 (далі - Договір), за умовами якого є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов'язані з володінням та (або) користуванням та (або) розпорядженням майном, що застраховано Договором;

- 29.07.2017 відбулось залиття нежитлового приміщення, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1, що підтверджується актом про залиття від 01.08.2017, складеного ЖЕД № 901 Підприємства;

- відповідно до акта про залиття від 01.08.2017, залиття відбулося внаслідок аварії в системі гарячого водопостачання зовнішніх мереж, які перебувають на балансі відповідача;

- згідно із звітом про незалежну оцінку вартості матеріального/майнового/збитку від 18.08.2017 №00232195, вартість матеріального збитку, завданого власнику майна, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1, становить на дату оцінки: 24 623 грн. - оздоблення та 21 068 грн. - рухоме майно;

- Компанія, виконуючи умови Договору, склала страховий акт від 31.08.2017 №00232195 і розрахунок страхового відшкодування та виплачено страхове відшкодування ОСОБА_3, що підтверджується платіжним дорученням від 06.09.2017 № 036905 у сумі 36 837,62 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.08.2018 прийнято позовну заяву до розгляду; відкрито провадження у справі № 910/10592/18; постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 18.09.2018.

10.09.2018 Підприємство подало суду клопотання про залучення до участі у справі як третьої особи у порядку статей 42, 50 Господарського процесуального кодексу України публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі - ПАТ «Київенерго»).

18.09.2018 відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог.

Господарський суд міста Києва залишив вказаний відзив без розгляду, виходячи з такого.

Частиною восьмою статті 165 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.08.2018 відповідачу було встановлено відповідачу строк п'ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для надання відзиву.

Вказана ухвала була отримана Підприємством 23.08.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Таким чином, строк, визначений судом для подання відзиву, закінчився 07.09.2018.

Разом з тим, відзив Підприємство подало суду лише 18.09.2018, тобто із пропуском строку.

Суд залишив клопотання про залучення ПАТ «Київенерго» як третьої особи без задоволення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.09.2018 підготовче засідання було відкладено на 04.10.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2018 було закрито підготовче провадження та призначено справу № 910/10592/18 до судового розгляду по суті на 25.10.2018.

Судове засідання призначене на 25.10.2018 не відбулося у зв'язку з перебуванням судді Курдельчука І.Д. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.11.2018 судове засідання було призначено на 27.11.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2018 було повідомлено учасників справи про те, що у зв'язку з направленням від 21.11.2018 судді Курдельчука І.Д. до Національної школи суддів України на 27.11.2018, судовий розгляд справи по суті призначеної на 27.11.2018 відбудеться 28.11.2018.

Представник позивача у судовому засіданні 28.11.2018 оголосив вступне слово та підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні оголосив вступне слово та проти задоволення позовних вимог заперечив повністю.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, з'ясувавши обставини, на які посилаються учасники справи, дослідив в порядку статей 209-210 Господарського процесуального кодексу України докази у справі.

Після закінчення з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

Представники сторін виступили з промовами (заключним словом), в яких посилалися на обставини і докази досліджені у судовому засіданні.

У судовому засіданні 28.11.2018 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України.

Судом, відповідно до вимог статей 222-223 Господарського процесуального кодексу України, здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані позивачем документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, та заперечення на нього, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

05.07.2017 Компанією (страховик) та ОСОБА_3 (страхувальник) було укладено Договір, за умовами якого:

- предметом Договору є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать закону і пов'язані з володінням, користуванням та розпорядженням застрахованим майном (майно за адресою: АДРЕСА_1) (пункт 3 преамбули Договору);

- в рамках Договору застраховано, зокрема, такі ризики: пошкодження водою внаслідок аварії водопровідних, каналізаційних, опалювальних систем та підключених до них побутових пристроїв (підпункт 2.2.7 пункту 2.2 Договору);

- страхова сума в межах Договору становить 1 770 675,10 грн., франшиза 0,50%; строк дії Договору - з 07.07.2017 по 06.07.2018 (пункти 6.2, 6.3 Договору).

Згідно із частиною першою статті 16 Закону України «Про страхування» договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов'язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. Дана норма кореспондується із статтею 979 Цивільного кодексу України, якою визначено, що за договором страхування страховик зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити страхувальникові або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов'язані з: 1) життям, здоров'ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування); 2) володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування); 3) відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності) (стаття 980 Цивільного кодексу України; далі - ЦК України).

29.07.2017 відбулося залиття нежитлового приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

01.08.2017 комісією у складі головного інженера виконавця послуг Костюка С.П. - голови комісії, майстра технічної дільниці Борук В.Е., майстра ремонтної дільниці Алієвої С.Д., складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), згідно з яким 29.07.2017 в будинку (АДРЕСА_1) у підвалі (нежитлове приміщення №41А) трапилось залиття, аварія на системі центрального опалення (гарячого водопостачання). Причиною залиття визначено зовнішні мережі, а саме затікання в підвальне приміщення по лоткам мереж.

10.08.2017 ОСОБА_3 звернувся до позивача із заявою про виплату страхового відшкодування у зв'язку із настанням страхового випадку та завданням матеріальної шкоди.

Згідно із звітом про незалежну оцінку вартості матеріального/майнового/збитку від 18.08.2017 №00232195, вартість матеріального збитку, завданого власнику майна, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1, становить на дату оцінки: 24 623 грн. - оздоблення та 21 068 грн. - рухоме майно.

Компанією було складено страховий акт від 31.08.2017 №00232195, відповідно до якого було визначено, що розмір страхового відшкодування складає 36 837,62 грн.

Позивач на виконання умов Договору виплатив страхувальнику страхове відшкодування у сумі 36 837,62 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 06.09.2017 №036905.

За приписами статті 27 Закону України «Про страхування» та статті 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Таким чином, до позивача перейшло право вимоги до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

На думку позивача, саме Підприємство повинно відшкодувати страхове відшкодування.

Слід зазначити, що у провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа № 910/21614/17 за позовом Компанії до ПАТ «Київенерго», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні: позивача - ОСОБА_3, відповідача - Підприємства, про стягнення 36 837,62 грн.

Частиною четвертою статті 75 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, 20.02.2018 Господарським судом міста Києва було ухвалено рішення зі справи № 910/21614/17, що набрало законної сили 20.03.2018, яким у задоволенні позову відмовлено повністю та встановлено таке:

- рішенням Київської міської ради від 09.10.2014 № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва» Комунальне підприємство «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації перейменоване на комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва», та віднесено до сфери управління Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації; Комунальному підприємству «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» передано до сфери управління Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації та знаходиться у них на балансі, а також інше нерухоме та рухоме майно, яке належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва та перебуває на їх балансі станом на 01.08.2014;

- відповідно до відомостей, які містяться на офіційному веб-сайті виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), обслуговуючою та балансовою організацією у будинку за адресою: АДРЕСА_1, є Підприємство;

- відповідно до акта про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 01.08.2017, 29.07.2017 в будинку АДРЕСА_1 у підвалі (нежитлове приміщення №41А) трапилось залиття, аварія на системі центрального опалення (гарячого водопостачання); причиною залиття зазначено: зовнішні мережі, а саме затікання в підвальне приміщення по лоткам мереж;

- відповідно до типової форми акта про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), що міститься в Додатку до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 (далі - Правила № 76), у акті чітко зазначаються причини залиття. Також, у акті вказується висновки та рекомендації комісії та з актом ознайомлюється власники приміщень;

- тобто, факт залиття та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків та споруд та прибудинкової території; представників організації, яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання; представника власника приміщення та затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт має бути підписаний всіма членами комісії;

- однак, як вбачається з акта від 01.09.2017, вказаний акт складений без участі ПАТ «Київенерго», оскільки про його участь у складанні акта не зазначено (тоді-як причиною залиття зазначено пошкодження зовнішньої мережі центрального опалення, яка знаходиться на балансі ПАТ «Київенерго»); в акті чітко не зазначено яким чином вода потрапила до нежитлового приміщення, тобто, зазначеним актом підтверджується виключно факт залиття нежитлового приміщення, а не причини його залиття;

- ПАТ «Київенерго» та Підприємством укладено договір від 05.08.2014 № 0910001 про співпрацю виконавця послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води з балансоутримувачем під час надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води і розмежування відповідальності (далі - Договір № 0910001);

- відповідно до підпункту 2.4.15 Договору № 0910001балансоутримувач зобов'язаний протягом однієї доби з моменту виявлення, а в разі звернення виконавця послуг - невідкладно інформувати ПАТ «Київенерго» про аварійні ситуації, однак, в матеріалах відсутні докази того, що відповідач повідомлявся про залиття підвального приміщення, в матеріалах справи також відсутні будь-які докази про виклик представників відповідача для складання відповідного акта із визначенням причин залиття.

Отже, вказаним судовим рішенням встановлено відсутність підстав для стягнення страхового відшкодування з ПАТ «Київенерго».

Частиною першою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Правилами № 76 встановлено, що балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Зазначені Правила № 76 регулюють технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання.

Правила №76 також встановлюють, як вказано вище, що присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою.

Неналежне складання Акту - без представника "ПАТ "Київенерго", є, на думку суду, з урахуванням судового рішення, яке набрало законної сили самостійною підставою для покладення обов'язку відшкодування шкоди на обслуговуючу організацію.

Враховуючи те, що саме Підприємство є обслуговуючою та балансовою організацією у будинку за адресою: АДРЕСА_1, зважаючи на умови Договору № 0910001, яким було чітко врегульовано процедуру встановлення обсягу та якості надання послуг, наявні підстави для покладення страхового відшкодування саме на відповідача.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідач не подав суду належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи позивача.

Отже, позовні вимоги є обґрунтованими, документально підтвердженими та такими, що підлягають задоволенню.

За приписами статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 240 та 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» (01032, м. Київ, вул. Саксаганського, 70-А; ідентифікаційний код 20033533) до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» (03186, м. Київ, вул. Соціалістична, 6; ідентифікаційний код 35756919) про стягнення 36 837,62 грн. задовольнити повністю.

2. Стягнути з комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» (03186, м. Київ, вул. Соціалістична, 6; ідентифікаційний код 35756919) на користь приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» (01032, м. Київ, вул. Саксаганського, 70-А; ідентифікаційний код 20033533) 36 837 (тридцять шість тисяч вісімсот тридцять сім) грн. 62 коп. матеріальної шкоди та 1 762 (одну тисячу сімсот шістдесят дві) грн. судового збору.

3. Після набрання рішенням законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 10.12.2018.

Суддя І.Д. Курдельчук