ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

03 грудня 2018 року Справа № 915/870/18

м.Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складi суддi ОСОБА_1,

за участю представників:

від позивача: ОСОБА_2, дов. №55 від 15.03.2018р.

від відповідача: ОСОБА_3, ордер МК №63236 від 10.01.2017р.

розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА Т АГРО» б/н від 11.09.2018р. про скасування арешту коштів ТОВ «АСТАРТА Т АГРО» на його рахунку в сумі 1372,12 грн. та клопотання про приєднання до клопотання про скасування арешту б/н від 29.11.2018р. про скасування арешту коштів на загальну суму 3369,18 грн.

у справі №915/870/18

за позовом: Фермерського господарства «Колос»

(57230, Миколаївська область, Вітовський район, с.Білозірка, ),

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА Т АГРО»

(54025, м.Миколаїв, пр. Героїв Сталінграду, 91, корп.1, оф. 501, )

про: стягнення 5 636 678,06 грн.

Ухвалою суду від 27.08.2018р. було відкрито провадження у справі за позовом ФГ «Колос» до ТОВ «АСТАРТА Т АГРО» про стягнення заборгованості в сумі 5636678,06 грн.

Ухвалою суду від 27.08.2018р. було частково задоволено заяву позивача, вжито заходи до забезпечення позову в частині накладенні арешту на грошові кошти відповідача ТОВ «АСТАРТА Т АГРО» в межах суми позову 5636678,06 грн.

11.09.2018р. до суду надійшло клопотання відповідача про скасування арешту, накладеного згідно з ухвалою суду від 27.08.2018р. в сумі 1372,12 грн., яка є заробітною платою та нарахованими податковими платежами і зборами станом на 01.09.2018р.

02.10.2018р. відповідач відповідно до ухвали суду від 12.09.2018р. надав суду копію постанови про арешт коштів на всіх рахунках ТОВ «АСТАРТА Т АГРО», роздруківки банкінгу Приват-24, платіжні доручення від 06.08.2018р. та лист ДПІ у Центральному районі м.Миколаєва від 26.09.2018р. про наявні відкриті розрахункові рахунки відповідача.

29.11.2018р. від відповідача до суду надійшло клопотання про приєднання до клопотання про скасування арешту, в якому відповідач просить суд скасувати арешт на такі суми: 1372,12 грн. заробітної плати; 34,51 грн. військового збору; 255,51 грн. податку на доходи фізичних осіб; 443,99 грн. нарахованого ЄСВ; 1263,05 грн. нарахованого єдиного внеску.

Надані суду клопотання мотивовані тим, що наявний у відповідача розрахунковий рахунок у ПАТ КБ «ПриватБанк» використовуються ним для виплати заробітної плати.

На ТОВ «АСТАРТА Т АГРО» є один працівник зі ставкою оплати 3723 грн. на місяць директор товариства ОСОБА_4, який за власним бажанням працює 4 години.

У відповідності до розрахункового листка у серпні 2018 року працівнику товариства було нараховано згідно табелю обліку робочого часу з обрахунку 3723,0 грн. окладу заробітної плати 2300,52 грн., в тому числі 34,51 грн. військового збору, 255,51 грн. ПДФО та 443,99 грн. ЄСВ. Частково заробітну плату сплачено. Залишок заборгованості із заробітної плати складає 638,11 грн. та суми податків, зборів та обовязкових платежів в розмірі 734,01 грн., що загалом складає 1372,12 грн.

Додатково відповідач повідомив, що до нього надійшла вимога від ГУ ДФС у Миколаївській області від 06.11.2018р. №Ю-61777-17 про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску в сумі 1263,05 грн. станом на 31.10.2018р.

На підставі викладеного, відповідач просить суд скасувати арешт на такі суми: 1372,12 грн. заробітної плати; 34,51 грн. військового збору; 255,51 грн. податку на доходи фізичних осіб; 443,99 грн. нарахованого ЄСВ; 1263,05 грн. нарахованого єдиного внеску.

Загальна сума, з якої відповідач просить скасувати арешт становить 3369,18 грн.

Фермерське господарство «Колос» надало суду заперечення на клопотання про скасування арешту за №125 від 18.09.2018р., в яких проти скасування арешту з частини коштів відповідача заперечує, мотивуючи це тим, що метою вжиття заходів до забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та законних інтересів позивача а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову. Вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належні ТОВ «АСТАРТА Т АГРО» грошові кошти не створює перешкод для здійснення оплати праці найманих працівників відповідача, оскільки не забороняє вільно користуватись коштами, які перевищують суму позову.

В судовому засіданні 29.11.2018р. представник позивача підтримує свої заперечення, зазначаючи, що відповідач не понесе жодних фінансових санкцій за несвоєчасну сплату обовязкових платежів, оскільки така несплата спричинена накладеним судом арештом та не залежить від волі відповідача, отже, здійснена не з його вини. Додатково представник позивача зазначає, що з огляду на те, що арештованому рахунку обліковується невелика сума коштів 25 000 грн., то відповідач подібними клопотаннями в ході розгляду справи отримає її всю сенс у забезпеченні виконання рішення суду в даному випадку втрачається.

Господарський суд вважає за необхідне зазначити, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Нормами ч.ч. 1 та 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що арешт коштів боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення та накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт коштів боржника.

Відповідно до ч. 3 цієї статті арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

У ч. 4 цієї статті передбачено, що копії постанов, якими накладено арешт на кошти боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, в день їх винесення.

Стаття 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачає підстави для зняття арешту з майна державним виконавцем. При цьому, у частині 5 зазначеної статті передбачено, що в усіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Статтею 43 Конституції України кожному гарантується право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Приписами частини першої статті 2, частини другої статті 10 Конвенції про захист заробітної плати № 95 від 01.07.1949, ратифікованої Україною 04.08.1961, визначено, що дана Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім'ї. Заробітна плата в розумінні поняття "власності" є майном, на захист якого в тому числі стає стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принципи, закріплені в статях 3 та 43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положеннях статей 97 Кодексу законів про працю, статтях 15, 22, 24 Закону України "Про працю".

Зазначені норми в сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.

Отже, виплата підприємством працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві відповідача, на оплату праці.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 59 Закону України "Про виконавче провадження" у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Правовідносини щодо реалізації права розпоряджатися коштами, розміщеними на банківських рахунках за своєю правовою природою є правовідносинами банківського вкладу, до яких застосовуються положення про договір банківського рахунка, визначені частиною 3 статті 1058 Цивільного кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 1066 Цивільного кодексу України за договором банківського рахунка банк зобов'язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Інструкцією про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземній валютах, затвердженою постановою правління Національного банку України від 12.11.2003 № 492 визначаються порядок відкриття банками рахунків клієнтів, використання коштів за ними і порядок їх закриття (далі - Інструкція).

Пунктом 5.1. Інструкції встановлено, що за поточними рахунками, що відкриваються банками суб'єктам господарювання в національній валюті, здійснюються всі види розрахунково-касових операцій відповідно до умов договору та вимог законодавства України.

Інструкцією визначено право клієнта - суб'єкта господарювання для здійснення деяких видів виплат (заробітної плати, дивідендів, стипендій, пенсій, соціальної допомоги, повернення надлишково сплачених сум, інших виплат) відкрити поточні рахунки фізичним особам, уклавши з банком договір про відкриття поточних рахунків на користь фізичних осіб. Для відкриття окремого рахунку клієнт зобов'язаний у заяві про відкриття поточного рахунку (додаток 6) в рядку "Додаткова інформація" зазначити, що рахунок відкривається для зарахування заробітної плати, стипендії, пенсії, соціальної допомоги та інших передбачених законом соціальних виплат. Для діючого поточного рахунку така інформація визначається в додатковому договорі до договору банківського рахунку (підпункти 6.7, 6.9 вказаної Інструкції).

Заявником не надано суду належних та допустимих доказів (довідки банківської установи, договору про відкриття банківського рахунку або додаткової угоди до договору банківського рахунку) того, що рахунок, на якому обліковуються кошти в сумі 25473,2 грн. є рахунком, який використовується для здійснення зарахування та виплат заробітної плати та передбачених законом соціальних виплат.

Окрім того, господарський суд вважає слушним та погоджується із запереченнями позивача стосовно недоцільності скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи викладене, у суду відсутні правові підстави для задоволення заяви відповідача з урахуванням клопотання про приєднання та скасування арешту з коштів відповідача на загальну суму загальну суму 3369,18 грн.

Керуючись ст.ст. 145, 234 ГПК України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ТОВ «АСТАРТА Т АГРО» б/н від 11.09.2018р. (вх. №11583/18) про скасування арешту коштів ТОВ «АСТАРТА Т АГРО» на його рахунку з урахуванням клопотання про приєднання б/н від 29.11.2018р. (вх. №15613/18) на загальну суму 3369,18 грн. відмовити.

Ухвала суду, у відповідності до ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 05.12.2018р.

Суддя О.В. Ткаченко