номер провадження справи 18/109/18
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2018 справа № 908/2138/18

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі головуючого судді Носівець В.В.,

при секретарі судового засідання Чубар М.В.,

розглянувши матеріали справи № 908/2138/18

за позовом Керівника Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області (69035, м. Запоріжжя, вул. Якова Новицького, буд. 5) в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Запорізькій області (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 72-А)

до відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства Відрадненське (70406, Запорізька обл., Запорізький район, сел. Відрадне, вул. Перемоги, буд. 3)

про стягнення 22242,66 грн.

учасники справи:

від прокуратури: ОСОБА_2, посвідчення № 030389 видане 17.11.2014;

від позивача: ОСОБА_3, довіреність № 61-3827/12 від 12.11.2018;

від відповідача: ОСОБА_4, довіреність № б/н від 17.09.2018

Заявлено позовні вимоги про стягнення 22242,66 грн. збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного водокористування.

Ухвалою суду від 23.10.2018 відкрито спрощене позовне провадження у справі № 908/2138/18, присвоєно справі номер провадження 18/109/18, розгляд справи призначено на 13.11.2018. Судом оголошено перерву до 05.12.2018.

В судовому засіданні 05.12.2018 суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Прокурор та представник позивача у судовому засіданні підтримали повністю позовні вимоги, які обґрунтовані наступним. У період з 11.07.2018 по 17.07.2018 інспекцією проведено перевірку дотримання публічним акціонерним товариством Відрадненське вимог природоохоронного законодавства. За результатами перевірки встановлено, що в період часу з 01.01.2018 по 15.01.2018 відповідачем забрано з Дніпровського водосховища 8040 м. куб. води без наявності дозволу на спеціальне водокористування, що є порушенням вимог ст.ст. 44, 48, 49, 70 Водного кодексу України. За виявлене правопорушення відносно генерального директора ПАТ «Відрадненське» складено протокол № 007959 про адміністративне правопорушення від 17.07.2018 та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення від 17.07.2018 № 000344/01/04. Згідно «ОСОБА_3 розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів», затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 № 389, позивачем розрахована сума збитків, заподіяних державі ПАТ «Відрадненське» за період з 01.01.2018 по 15.01.2018, яка становить 22242,66 грн. Оскільки претензію позивача вих. № 43 від 02.08.2018 відповідач залишив без задоволення, прокурор звернувся до суду із позовом про стягнення 22242,66 грн. завданих збитків. Посилаючись на приписи норм ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст. 44, 48, 49, 110, 111 Водного кодексу України, ст.ст. 5, 20, 40, 47, 68, 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, прокурор та позивач просили позов задовольнити.

Позивачем 26.11.2018 надано суду письмові пояснення, в яких зазначено, що дослідивши надані дані, зазначені у первинній документації ПАТ «Відрадненське», державні інспектори виявили невідповідність із довідкою від 17.07.2018 № 418, оскільки у довідці зазначено менший обєм забраної води у порівнянні з обліком, який здійснює підприємство, у звязку з чим позивачем направлено на адресу відповідача запит від 23.07.2018 № 2526/04 про надання інформації про обєми забраної води. На підставі довідки ПАТ «Відрадненське» про кількість забраної води від 26.07.2018 № 106, обєм якої відповідає даним обліку підприємства згідно первинної документації та відповідно ОСОБА_3, позивачем розраховано 22242,66 грн. збитків. Позивач також зазначив, що тривала видача дозволу на спеціальне водокористування дозвільним органом не виключає вину відповідача, що виражена у здійсненні самовільного водокористування у порушення вимог Закону.

Відповідач письмового відзиву щодо заявлених позовних вимог не надав, 13.11.2018 подав до суду клопотання про зупинення провадження у справі № 908/2138/18 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 0840/3655/18, яка знаходиться в провадженні Запорізького окружного адміністративного суду. ПАТ Відрадненське обґрунтовував подане клопотання тим, що підставою судового провадження у справі № 0840/3655/18 є акт №009/268/05 від 17.07.2018 планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ПАТ Відрадненське та Запорізьким окружним адміністративним судом досліджується і буде надано висновок щодо правильності складання вказаного акту, буде надана правова оцінка деяких висновків акту щодо нарахування штрафу та збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Клопотання відповідача про зупинення провадження у справі судом відхилено, як необґрунтоване, оскільки позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Запорізькій області у адміністративній справі № 0840/3655/18 стосуються не встановлення правильності складання акту № 009/268/05 від 17.07.2018 планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ПАТ Відрадненське, на що посилається відповідач, а зупинення виконання ПАТ Відрадненське робіт, повязаних зі здійсненням викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, до внесення змін у наявний дозвіл терміном дії по 19.12.2018 або до отримання нового дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що не стосується предмету даного позову щодо стягнення збитків, повязаних з самовільним водокористуванням.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечив у повному обсязі, надав усні пояснення.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників справи, суд

ВСТАНОВИВ:

Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області з 11.07.2018 по 17.07.2018 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання публічним акціонерним товариством «Відрадненське» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

За результатами перевірки складено Акт перевірки (заходу) № 009/268/05, яким встановлено, що у період часу з 01.01.2018 по 15.01.2018 ПАТ «Відрадненське» здійснено відбір води з Дніпровського водосховища без наявності дозволу на спеціальне водокористування, що є порушенням вимог ст.ст. 44, 49 Водного кодексу України.

Акт підписано державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища та генеральними директором ПАТ «Відрадненське» ОСОБА_5.

За наслідками виявленого порушення природоохоронного законодавства інспектором Державної екологічної інспекції в Запорізькій області на підставі Протоколу № 007959 від 17.07.2018 про адміністративне правопорушення винесено Постанову № 000344/01/04 від 17.07.2018 про накладення адміністративного стягнення в сумі 136,00 грн. на генерального директора ПАТ «Відрадненське» ОСОБА_5

Обсяг забраної води визначений позивачем виходячи з Довідки відповідача № 422 від 26.07.2017, згідно з якою за період з 01.01.2018 по 15.01.2018 ним з Дніпровського водосховища забрано та використано 8040 куб. метрів води.

З матеріалів справи вбачається, що первісно у акті перевірки зазначено про надання відповідачем довідки № 418 від 17.07.2018, згідно з якою у період з 01.01.2018 по 15.01.2018 ПАТ «Відрадненське» з Дніпровського водосховища забрано та використано 7300 куб. метрів води.

Дослідивши надані дані, зазначені у первинній документації ПАТ «Відрадненське» (Журнали обліку водоспоживання (водовідведення) водовимірювальними приладами та обладнанням по насосній станції питної води та КП «Благводсервіс»), державні інспектори виявили невідповідність із довідкою від 17.07.2018 № 418, оскільки у довідці зазначено менший обєм забраної води у порівнянні з обліком, який здійснює підприємство, у звязку з чим позивачем направлено на адресу відповідача запит від 23.07.2018 № 2526/04 про надання інформації про обєми забраної води.

У відповідь на запит інспекції ПАТ «Відрадненське» надано довідку 26.07.2018 № 422 (арк. с. 44) про кількість забраної води у період з 01.01.2018 по 15.01.2018 8040 куб. м., обєм якої відповідає даним обліку підприємства згідно первинної документації.

На підставі ОСОБА_3 розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів (затв. Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 № 389), позивачем визначено розмір завданих збитків у сумі 22242,66 грн.

Позивач звернувся до відповідача із претензією № 43 від 02.08.2018 (вих. № 2650/12 від 02.08.2018) про сплату шкоди, заподіяної державі, у розмірі 22242,66 грн., яку отримано уповноваженим представником відповідача 10.08.2018.

Відповіді на претензію позивач не отримував.

Отже, відшкодування завданих державі збитків у розмірі 22242,66 грн., спричинених відповідачем здійсненням водокористування без спеціального дозволу, стало підставою для звернення Керівника Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області з позовом.

Проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши докази, заслухавши представників учасників справи, суд визнав позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно ст. 35 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 13.04.2011 № 454/2011 визначено, що Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів України. Держекоінспекція України входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до п. 2 Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312, зареєстрованого в Мінюсті України 04.09.2017 за № 1080/30948, Державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами-нерезидентами вимог законодавства, серед інших, про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів щодо наявності та дотримання умов виданих дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин тощо.

Державна екологічна інспекція у Запорізькій області в межах своїх повноважень забезпечує реалізацію державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, поводження з відходами (крім поводження з радіоактивними відходами), екологічної та в межах своєї компетенції радіаційної безпеки на території Запорізької області.

Таким чином, органом уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Державна екологічна інспекція у Запорізькій області.

Водночас, Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області станом на час звернення прокурора з позовом до суду не вжито дієвих заходів щодо захисту інтересів держави в частині відшкодування збитків/шкоди, заподіяної незаконними діями відповідача, що свідчить про нездійснення Держекоінспекцією в Запорізькій області захисту законних інтересів держави, тому вбачаються підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді в особі Державної екологічної інспекції у Запорізькій області.

Отже, порушення інтересів держави в даному випадку полягають у ненадходженні до спеціального фонду місцевих бюджетів коштів у вигляді шкоди, заподіяної ПАТ «Відрадненське» державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів в результаті самовільного використання води.

З урахуванням викладеного, суд дійшов до висновку, що Керівник Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області, у межах своїх повноважень звернувся до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Запорізькій області, за наявності підстав, передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», інтереси держави мають чітке формулювання та вмотивовані у позовній заяві, поданій прокурором.

Вирішуючи спір по суті суд враховує наступне.

Відповідно до п. 9 ст. 44 Водного кодексу України, водокористувачі зобов'язані здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Згідно зі ст. 48 Водного кодексу України спеціальне водокористування - це забір води з водних об'єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об'єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб.

Статтею 49 Водного кодексу України (в редакції, діючій на час спірних правовідносин) встановлено наступне.

Спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.

Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства.

Видача (відмова у видачі, переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на спеціальне водокористування здійснюється відповідно до Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Для одержання дозволу на спеціальне водокористування юридична або фізична особа, фізична особа - підприємець звертається до органів, зазначених у частині другій цієї статті, із заявою, до якої додаються:

обґрунтування потреби у воді з помісячним нормативним розрахунком водокористування і водовідведення;

опис та схема місць забору води та скиду зворотних вод;

нормативи гранично допустимого скидання (гдс) забруднюючих речовин у водні обєкти із зворотними водами (з розрахунком на кожний випуск (скид) окремо);

затверджені індивідуальні технологічні нормативи використання питної води (для підприємств та організацій житлово-комунального господарства, субєктів господарювання, які надають послуги з централізованого водопостачання та/або водовідведення, житлово-експлуатаційних підприємств та організацій);

копія правовстановлюючих документів на водні обєкти (для орендарів водних обєктів).

Зазначений перелік документів є вичерпним.

Видача або надання відмови у видачі дозволу на спеціальне водокористування здійснюється протягом 30 календарних днів з дня надходження заяви та документів, необхідних для видачі дозволу.

Підставою для відмови у видачі дозволу на спеціальне водокористування є:

подання неповного пакета документів, необхідних для одержання дозволу, згідно з визначеним цією статтею переліком;

виявлення в документах, поданих субєктом господарювання або фізичною особою, недостовірних відомостей, невідповідності вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, довгостроковим прогнозам водогосподарських балансів;

негативний висновок центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, чи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоровя, про можливість здійснення спеціального водокористування.

Термін дії дозволу № 0445/Зап, виданого Управлінням регулювання природокористування та охорони природних ресурсів Департаменту екології та природних ресурсів відповідачу, закінчився 31.12.2017. Умовами вказаного дозволу передбачено, що водокористувач зобовязаний звернутися за отриманням нового дозволу не пізніше ніж за місяць до його закінчення.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідач 06.12.2017 звернувся до завідувача сектором у Запорізькій області Державного агентства водних ресурсів України із заявою про видачу дозволу на спеціальне водокористування ПАТ «Відрадненське» з метою здійснення забору поверхневих вод з Дніпровського водосховища (вхід. № 832/ЗП/20-17 від 06.12.2017).

Разом з тим, як вбачається з листа від 03.01.2018 № 2/ЗП/300-18 завідувача сектором у Запорізькій області Державного агентства водних ресурсів України відмовлено у видачі дозволу на спеціальне водокористування ПАТ «Відрадненське» у звязку з поданням останнім недостовірних відомостей.

В подальшому відповідач 11.01.2018 звернувся до Державного агентства водних ресурсів України із заявою про видачу дозволу на спеціальне водокористування ПАТ «Відрадненське», після усунення виявлених недостовірних відомостей (вхід. № 34/ЗП/20-18 від 11.01.2018).

Враховуючи надання відповідачем усіх відомостей, Державним агентством водних ресурсів України 16.01.2018 видано Дозвіл на спеціальне водокористування № 201/ЗП/49д-18 з терміном дії з 16.01.2018 по 16.01.2021.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується відсутність у відповідача в період з 01.01.2018 по 15.01.2018 дозволу на спеціальне водокористування.

Згідно до п. 6 ч. 3 ст. 110 Водного кодексу України, відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у недотриманні умов дозволу або порушенні правил спеціального водокористування.

Відповідно до ст. 111 Водного кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов'язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Відшкодування збитків, завданих внаслідок порушень водного законодавства, не звільняє винних від збору за спеціальне водокористування, а також від необхідності здійснення заходів щодо ліквідації шкідливих наслідків.

У відповідності до приписів статей 68, 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Підстави відповідальності за заподіяння шкоди, передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України, застосовуються і при вирішенні спорів, пов'язаних з відшкодуванням шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Особливості застосування цивільно-правової відповідальності за заподіяну шкоду можуть бути передбачені спеціальними законами, які регулюють питання охорони певного виду такого середовища.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При цьому, суд виходить з того, що як у випадках порушення зобов'язання за договором, так і за зобов'язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, цивільне законодавство (статті 614 та 1166 Цивільного кодексу України) передбачає презумпцію вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доказувати наявність вини відповідача у заподіянні шкоди. Навпаки, на відповідача покладено тягар доказування того, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу правопорушення: протиправної поведінки; шкоди (збитків); причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів встановлено Методикою розрахунку розміру відшкодування збитків, заподіяних державі, внаслідок порушення законодавства про охорону і раціональне використання водних ресурсів, затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 за № 389 (надалі ОСОБА_3).

Згідно п. 9.1 ОСОБА_3, розрахунок розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води), здійснюється за формулою: З сам = 5 х W х ОСОБА_2 (грн.).

Розрахунок шкоди здійснено позивачем у відповідності до п. 9.1 ОСОБА_3, за формулою: З сам = 5 х 8040 х 0,5533 = 22242,66 грн., де 8040 - об'єм води, що використана без дозволу за спеціальне водокористування; 0,5533 - розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановлений статтею 255 Податкового кодексу України на дату виявлення порушення, грн./100 куб. м. Згідно ст. 255.5.1 Податкового кодексу України ставка рентної плати за спеціальне використання поверхневих вод за 100 куб. м для інших адміністративно-територіальних одиниць Запорізької області складає 55,33 грн.

Доказів сплати нарахованої шкоди в сумі 22242,66 грн. відповідачем суду не надано.

За змістом ст. 47 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, республіканський Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності зараховуються згідно з чинним законодавством.

Суд вважає за необхідне зазначити, що заподіяння шкоди не зводиться до віднесення до неї будь-якого знецінення, погіршення, зменшення, знищення блага, що охороняється законом, або сукупність негативних змін у якості та структурі навколишнього природного середовища, або його окремих елементів: псування, знищення, руйнування об'єктів природи, порушення екологічних зв'язків і систем, загальне погіршення стану природного середовища тощо.

В даному випадку, шкода полягає в самовільному використанні водних ресурсів без спеціального дозволу на користування водами. Саме лише факт наявності використання водних ресурсів без такого дозволу, є підставою для стягнення шкоди.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідач мав дозвіл на спеціальне водокористування терміном дії по 31.12.2017, проте, підготовчі дії з погодження документів для отримання спеціального дозволу розпочато відповідачем несвоєчасно (06.12.2017) і які тривали вже після закінчення строку дії діючого дозволу.

Нормами ст.ст. 44, 49 Водного кодексу України встановлено, що здійснення спеціального водокористування без дозволу заборонено, посилання відповідача на несвоєчасне отримання дозволу з причин тривалого погодження документів державним органом та подальша затримка у його видачі через виявлені недостовірні відомості не надає право відповідачу на самовільний забір води та не може бути підставою для визнання його дій правомірними по здійсненню спеціального водокористування без дозволу та звільненні від відповідальності за завдану державі шкоду.

Сама по собі процедура отримання дозволу на спеціальне водокористування не звільняє від відповідальності за самовільне водокористування.

Суд зазначає, що відповідачем не було доведено правомірності своєї поведінки, оскільки внаслідок припинення дії дозволу на спеціальне водокористування відповідач зобовязаний був припинити відповідне водокористування.

У матеріалах справи відсутні належні та допустимі у розумінні ст. 73 Господарського процесуального кодексу України докази виконання відповідачем всіх вимог чинного законодавства в сфері дозвільної системи України з метою отримання нового дозволу.

Суд наголошує, що ПАТ «Відрадненське» не доведено відсутності вини у допущеному порушені, оскільки факт здійснення відповідачем забору води із Дніпровського водосховища у період з 01.01.2018 по 15.01.2018 без дозволу на спеціальне водокористування підтверджується Актом перевірки, а дозвільний орган не зволікав із видачею нового дозволу на спецводокористування.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 09.11.2018 у справі № 908/1593/17.

Також у постанові Верховного Суду України від 03.09.2013 у справі № 13/333-38/463-2012, наведена правова позиція, згідно з якою факт самовільного використання водних ресурсів без наявності відповідного дозволу на спеціальне водокористування визначається у якості самостійної підстави для відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів.

Отже, факт самовільного використання відповідачем водних ресурсів без отримання відповідного дозволу, завдання збитків державі саме в сумі 22242,66 грн., протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди, причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою, наявність вини відповідача суд вважає доведеним.

З урахуванням вищевикладеного позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню у повному обсязі.

Судовий збір на підставі пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на відповідача повністю.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 46, 74, 76-80, 129, 233, 236-242, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з публічного акціонерного товариства Відрадненське (70406, Запорізька область, Запорізький район, сел. Відрадне, вул. Перемоги, буд. 3, ідентифікаційний номер 00852186) на користь державного бюджету України, обласного бюджету Запорізької області, місцевого бюджету Широківської обєднаної територіальної громади 22242,66 грн. (двадцять дві тисячі двісті сорок дві грн. 66 коп.) збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного водокористування, шляхом їх перерахування за наступними реквізитами: р/р № 8431, , МФО 899998, код бюджетної класифікації 24062100, отримувач УК у Запорізькому районі/ отг с. Широке, банк отримувача Казначейство України (ЕАП). Стягувач - Державна екологічна інспекція у Запорізькій області (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, 72-А, ідентифікаційний номер 38025388). Видати наказ.

3. Стягнути з публічного акціонерного товариства Відрадненське (70406, Запорізька область, Запорізький район, сел. Відрадне, вул. Перемоги, буд. 3, ідентифікаційний номер 00852186) на користь прокуратури Запорізької області в особі Запорізької місцевої прокуратури № 2 (69035, м. Запоріжжя, вул. Якова Новицького, 5, ідентифікаційний номер 02909973, розрахунковий рахунок № 0271, відкритий в Державній казначейській службі України, м. Київ, МФО 820172, отримувач прокуратура Запорізької області, ) кошти, витрачені на сплату судового збору у 2018 році при здійсненні представництва інтересів держави, у розмірі 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві грн. 00 коп.) судового збору. Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення оформлено і підписано у відповідності до вимог ст.ст. 240, 241 ГПК України 10.12.2018.

Суддя В.В. Носівець