ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"04" грудня 2018 р. м. Черкаси

справа № 925/872/18

Господарський суд Черкаської області в складі: головуючого - судді Скиби Г.М., за участю секретаря судового засідання Хелис Н.М., розглянув у відкритому засіданні суду за правилами підготовчого провадження заяву СТОВ ім. Шевченка про розяснення ухвали у справі за позовом заступника керівника Золотоніської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, м. Черкаси, вул. Смілянська, 131

та Канівської районної державної адміністрації, Черкаська область, м. Канів, вул. Олега Кошового, 3

до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю ім. Шевченка, Черкаська область, Черкаський район, с. Софіївка, вул. Шевченка, 39, (розпорядник майна СТОВ ім. Шевченка ОСОБА_1, м. Черкаси, вул. Припортова, 42/1, оф. 55)

третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Литвинецька сільська рада Канівського району Черкаської області, с. Литвинець, вул. Гайдамацька, 2

третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Агророст», Черкаська область, м. Канів, вул. Олега Кошового, 2/15

про розірвання договорів оренди землі,

за участю повноважних представників сторін:

прокурор: Синецька О.Ю. - прокурор відділу - за посадою;

від позивача (Держгеокадастр): не зявився;

від позивача (РДА): ОСОБА_2 - за довіреністю;

від відповідача: ОСОБА_3 - за довіреністю,

ОСОБА_1 - ліквідатор СТОВ ім. Шевченка, арбітражний керуючий - за посадою,

ОСОБА_4 - за довіреністю;

від третьої особи (сільська рада): ОСОБА_5 сільський голова за посадою;

від третьої особи (ТОВ Агророст): не зявився;

Заступник керівника Золотоніської місцевої прокуратури звернувся в господарський суд Черкаської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області та Канівської районної державної адміністрації з позовом до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю ім. Шевченка, за участі третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Литвинецька сільська рада Канівського району Черкаської області, в якому просить суд:

- розірвати договір оренди землі, укладений 13.09.2012р. між Канівською районною державною адміністрацією (РДА) та сільськогосподарським товариством ім. Шевченка (СТОВ), відповідно до якого в оренду було передано земельну ділянку загальною площею 22,26 га земель запасу під господарськими будівлями та дворами для ведення товарного сільськогосподарського виробництва без зміни її цільового призначення, що знаходяться в адміністративних межах Литвинецької сільської рад Канівського району, кадастрові номери земельних ділянок 010010463, 010010465, 010010466, 010010467, 010010468;

- розірвати договір оренди землі, укладений 13.09.2012р. між Канівською районною державною адміністрацією та сільськогосподарським товариством ім. Шевченка, відповідно до якого в оренду було передано земельну ділянку загальною площею 26,74 га земель запасу, з них ріллі 24,98 га, господарських шляхів 1,61 га, лісосмуг 0,15 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва без зміни її цільового призначення, що знаходяться в адміністративних межах Литвинецької сільської рад Канівського району, кадастрові номери земельних ділянок 010010464, 010010469;

- розірвати договір оренди землі, укладений 13.09.2012р. між Канівською районною державною адміністрацією та сільськогосподарським товариством ім. Шевченка, відповідно до якого в оренду було передано земельну ділянку загальною площею 0,71 га земель запасу під господарськими дворами для ведення товарного сільськогосподарського виробництва без зміни її цільового призначення, що знаходяться в адміністративних межах Литвинецької сільської рад Канівського району, кадастровий номер земельної ділянки 010010462;

- та відшкодувати судові витрати.

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 02.11.2018р. підготовче засідання відкладено на 11:00 год. 04 грудня 2018р.

З 12.11.2018р. по 16.11.2018р. головуючий суддя по даній справі перебував у відрядженні. З 19.11.2018р. по 03.12.2018р. головуючий суддя по даній справі перебував у відпустці.

15.11.2018р. представник СТОВ ім. Шевченка ОСОБА_4 подав до суду заяву від 15.11.2018р. вих. №925/871/15-123 про розяснення ухвали суду від 02.11.2018р., в якій просить суд розяснити ухвалу суду від 02.11.2018р., а саме її резолютивну частину в частині «зобов'язати Третю особу (сільрада) до дня засідання ... Комісійно оглянути спірні земельні ділянки на предмет розміщення об'єктів нерухомості, призначення об'єктів, ідентифікація. Акти підписати та подати суду до дня засідання через представників Золотоніської місцевої прокуратури», а саме роз'яснити:

1) Яка саме Комісія має оглядати ділянки?

2) Хто має створити цю комісію? Учасники справи, суд чи сільрада?

3) Який склад має мати ця комісія, яка кількість членів?

4) Чи повинна комісія бути складена виключно із депутатів сільради чи виключно із представників учасників судової справи №925/872/18, а саме: представника Золотоніської прокуратури, ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, Канівської РДА, СТОВ ім. Шевченка, Литвинецької Сільради, ТОВ «Агророст»?

5) Хто повинен бути головою даної комісії?

6) Як саме повинно бути проведено ідентифікацію нерухомості, її призначення? Візуально, за даними технічної документації?

7) Який повинен бути порядок прийняття рішення комісією: простою більшістю голосів чи по іншому?

8) Чому акти повинні бути передані суду через представників Золотоніської місцевої прокуратури, а не безпосередньо представником Литвинецької сільради, явку якого ухвалою суду від 02.11.2018р. визнано обов'язковою?

В підготовчому засіданні суду:

Представник заявника ОСОБА_1 вимоги заяви підтримав та вказав на збір судом доказів, що є порушенням приписів ст. 74 ГПК України, на відсутність у сільської ради відповідних фахівців для ідентифікації спірних земельних ділянок, на відсутність в ГПК України такої процесуальної дії як комісійний огляд земельних ділянок, на недопустимість подібних доказів.

Представник заявника ОСОБА_4 пояснив, що такі дії на виконання ухвали суду порушують інтереси відповідача. Раніше суд визнав передчасним клопотання відповідача про огляд судом доказів в місці їх знаходження. Заявник вважає таке рішення комісії за результатами огляду земельних ділянок - упередженим та неналежним доказом у справі.

Представник прокуратури погодився з наявністю проблеми у проведенні комісійного огляду ділянок. Але заперечив проти поданого клопотання, оскільки воно стосується виключно механізму виконання та порядку комісійного огляду спірних земельних ділянок в адмінмежах Литвинецької сільської ради, але ніяк не розяснення ухвали суду.

Представник позивача (РДА) заперечив проти заявленого клопотання відповідачем.

Представник сільської ради заперечив проти заявленого клопотання та вказав, що сільська рада належно повідомляла відповідача про комісійний огляд земельних ділянок. Сільський голова заявляє про господарську діяльність відповідача на спірних ділянках та відсутність оплати за орендовану відповідачем землю з 2016 року.

Прокуратура та позивач (РДА) надали додаткові документи по орендних взаємовідносинах сторін.

Інших документів, доказів, матеріалів учасниками не подано. Учасники не заявляли усних чи письмових клопотань про витребування додаткових доказів та документів від третіх осіб.

Оцінюючи доводи представників та докази у їх сукупності та за внутрішнім переконанням, заслухавши пояснення учасників, суд дійшов висновку, що подана заява про розяснення ухвали суду від 02.11.2018р. в частині зобовязання сільської ради вчинити дії задоволенню не підлягає з таких мотивів та правових підстав.

Ухвалою господарського Черкаської області від 02.11.2018р. суд зобовязав третю особу (сільраду): «комісійно оглянути спірні земельні ділянки на предмет розміщення обєктів нерухомості, призначення обєктів, ідентифікація. Акти підписати та подати суду до дня засідання через представників Золотоніської місцевої прокуратури».

Суд наголошує, що за результатами судового засідання 02.11.2018р. суд ухвалив зобовязати сільську раду вчини дії, що не заборонено законодавством.

Згідно ч. 5 ст. 81 ГПК України суд може уповноважити на одержання витребуваних ним доказів заінтересовану особу.

Суд акцентує увагу заявника, що в силу приписів ч.2 ст. 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Суд також вказує представникам відповідача про неприпустимість зловживання процесуальними правами та право суду відповідно до п. 4 ст. 74 ГПК України на витребування доказів у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав.

Відповідно до приписів ст. 245 ГПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Виходячи із системного тлумачення вказаних положень роз'яснено може бути рішення суду лише у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 серпня 2018 року у справі №808/1298/15, адміністративне провадження №К/9901/47009/18, ЄДРСРУ № 75775360).

ОСОБА_4 того, раніше Верховний Суд України в ухвалі від 13.07.2016р. по справі №21-452iп16 зазначив, що системне тлумачення положень КАС України дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути розяснено у разі, якщо без такого розяснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто розяснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. В ухвалі про розяснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічне твердження міститься в ухвалі Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі №21-5743іп15.

Натомість заявник просить розяснити порядок та спосіб виконання ухвали суду - здійснення комісійного огляду земельних ділянок сільською радою, оскільки без такого роз'яснення ухвали суду буде важко її виконати, адже існує значна ймовірність неправильного його виконання, а саме неуповноваженою комісією, в невірний спосіб та у невірному порядку. Як наслідок, на думку заявника, акт такої комісії не буде належним та допустимим доказом у справі.

Суд звертає увагу заявника, що суд не визначає суть, строки та порядок вчинення дій учасників на виконання рішення суду, оскільки це окрема самостійна стадія господарського процесу виконання судового рішення, яке набрало законної сили.

При вирішенні даної заяви представника СТОВ ім. Шевченка ОСОБА_4 про розяснення рішення суду господарський суд зазначає, що до предметної та субєктної юрисдикції господарських судів не відноситься встановлення фактів, що мають юридичне значення та встановлення черговості дій по виконанню судового рішення приписи ст. 20 ГПК України.

Суд не встановлював в ухвалі суду від 02.11.2018р. і не міг встановлювати переліку необхідних дій сільської ради (третьої особи) як першочергових, так і похідних на виконання ухвали суду.

Суд зазначає, що зрозумілість рішення необмеженому колу осіб полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акту - є його неясність, невизначеність, неоднозначність тощо.

Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акту, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Суд зазначає, що сформульована в ухвалі господарського суду Черкаської області від 02.11.2018р. вимога не стосується заявника безпосередньо.

Заяву представника СТОВ ім. Шевченка ОСОБА_4 про розяснення рішення суду належить відхилити, а заявнику відмовити в розясненні рішення.

Керуючись вимогами ст.ст. 245, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника СТОВ ім. Шевченка ОСОБА_4 від 15.11.2018р. №925/871/15-123 про розяснення ухвали суду від 02.11.2018р. відхилити.

Дану ухвалу суду може бути оскаржено в установленому Законом порядку.

Суддя Г.М. Скиба