ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2018 року, м. Херсон, справа № 923/935/18

Господарський суд Херсонської області у складі судді Закуріна М. К., розглянувши справу

за позовом Акціонерного товариства "Херсонобленерго"

до Житлово-експлуатаційної контори-1 Суворовського району

про стягнення 8 451,55 грн,

у с т а н о в и в:

Дії, аргументи та докази позивача

02.11.2018 Акціонерне товариство «Херсонобленерго» звернулося до суду з вимогами, спрямованими до Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району, про стягнення 8 451,55 грн, з яких: 6 341,95 грн вартості електричної енергії не обрахованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та договірних відносин за актом № 130831 та 2 109,60 грн спричинених збитків, які повязані з оплатою вартості проведеної експертизи лічильника.

У якості обґрунтування власної позиції позивач вказав, що на підставі укладеного між сторонами договору про постачання електричної енергії № 5 від 01.01.2005 поставляв відповідачу електричну енергію та у межах договірних відносин відповідачем було допущено порушення пункту 10.2.26. Правил користування електричною енергією, а саме не забезпечено збереження та цілісність розрахункового засобу обліку електричної енергії, у звязку з чим йому нараховано плату у сумі 6 341,95 грн вартості електричної енергії не обрахованої внаслідок такого порушення. Позивач також вказав, що факт пошкодження лічильника підтверджується здійсненою на його замовлення технічною експертизою, за висновками якої лічильник має пошкодження корпусу у вигляді механічного відділення елементів цоколю для кріплення стяжних гвинтів, через що кожух та цоколь лічильника не утримуються гвинтами та можливе вільне відкривання корпусу без застосування монтажного інструменту. Вартість проведеної експертизи склала 2 109,60 грн та позивачем вона визначена як збитки, спричинені унаслідок порушення договірних зобовязань.

З метою підтвердження заявлених вимог, позивач разом із позовною заявою надав та послався на наступні докази:

- договір № 5 від 01.01.2005 з додатками №№ 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8,

- додаткову угоду від 18.01.2016,

- рішення Господарського суду Херсонської області № 10/172-ПД-05 від 08.06.2005,

- протокол № 67 засідання комісії від 19.06.2018,

- витяг з протоколу № 67 від 19.06.2018 з розрахунком,

- додатковий рахунок № 5 за червень 2018,

- акт про порушення № 130831 від 24.12.2016,

- акт про заміну приладів обліку і акт про опломбування,

- акт про опломбування та встановлення індикаторів,

- акт про заміну приладів обліку і акт про опломбування від 28.01.2016,

- акт № 168882 про опломбування та збереження пломб,

- акт № 168883 про опломбування та збереження пломб,

- акт технічної перевірки приладів обліку № 165766,

- висновок експертного дослідження № 145 від 28.02.2018,

- платіжне доручення № Е46583 від 27.12.2017 на суму 2 109,60 грн,

- рахунок № 286 від 08.12.2017 на оплату 2 109,60 грн.

Процесуальні дії та рішення суду

Ухвалою суду від 05.11.2018 відкрите провадження у справі за правилами спрощеного провадження без повідомлення та виклику учасників справи. Цією ж ухвалою відповідачу встановлений строк (30.11.2018) надати відзив на позов, а позивачу строк (05.12.2018) відповідь на відзив, проте у вказаний час відповідач відзив на позов не надав. Вказана ухвала направлена відповідачу за його адресою у той же день та отримана 07.11.2018. Таким чином судом вжиті належні заходи щодо повідомлення відповідача про заявлений до нього позов та судовий його розгляд.

Статтею 248 ГПК України встановлено, що «суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі», у звязку з чим суд дотримався даного правового положення та розглянув справу у межах вказаного строку, виходячи з наведеної дати відкриття провадження у справі.

При вирішенні питання порядку подачі доказів з метою їх подальшої оцінки при винесенні даного рішення, суд зазначає, що позивачем дотримані вимоги частини 2 статті 80 Господарського процесуального кодексу України щодо подачі доказів разом із позовною заявою, а тому названі вище письмові докази прийняті судом до розгляду.

Суд також констатує, що сторонами не заявлено будь-яких процесуальних клопотань.

Установлені судом обставини

01.01.2005 між Відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (яке на даний час має назву Акціонерне товариство «Херсонобленерго») та Житлово-експлуатаційною конторою № 1 Суворовського району укладено договір про постачання електричної енергії № 5, 18.01.2016 додаткова угода до вказаного договору, за умовами яких позивач здійснював поставку відповідачу електричної енергії на обєкти, у тому числі гуртожиток, розташований за адресою: м. Херсон, вул. Комкова, буд. 76-б; а останній зобовязувався сплачувати її вартість. Поряд з цим відповідач зобовязувався сплачувати вартість недоврахованої електричної енергії внаслідок пошкодження засобів обліку електроенергії (пункт 4.2.3. договору).

Як слідує з додатку № 5 до договору, а також акту про заміну приладів обліку і акту про опломбування № 166179 від 28.01.2016 за вказаною адресою на обєкті споживання електричної енергії був установлений лічильник «НІК 2301 АП1 № 0186191». Відповідно до акту про опломбування та збереження пломб № 168882 від 28.01.2016 на лічильник установлені пломби №№ 23772822 та 23772877.

24.11.2016 працівниками АТ «Херсонобленерго» здійснено перевірку електрообладнання та засобу обліку електричної енергії позивача, за результатами якої складено Акт про порушення № 130831 від 24.11.2016 та зафіксовано порушення пункту 10.2.26 Правил користування електричною енергією, яке виявилося у пошкодженні герметичності корпусу електролічильника «НІК 2301 АП1 № 0186191», а саме: «Корпус має тріщини у місцях кріплення пломбувальних гвинтів, у місці зєднання деталей корпусу лічильника мається тріщина …». З пункту 9 акту слідує, що електролічильник був знятий, укладений у пакет, який опломбований пломбою № СЗ1633811, та вилучений працівниками позивача.

Зокрема, відповідно до акту про опломбування та встановлення індикаторів № 180747 від 24.11.2016 пакет з пошкодженим лічильником № 0186191 у присутності керівника відповідача був опломбований пломбою № СЗ1633811.

19.10.2017 з метою встановлення обставин виявлених пошкоджень позивачем листом за вих. № 23/17-060789 лічильник був направлений на експертне дослідження до Миколаївського НДЕКЦ МВС з поставленим питанням: «Чи міститься всередині корпусу приладу обліку сторонні пристрої та предмети (сліди від сторонніх пристроїв чи предметів, сліди нефабричної пайки, залишки дротів та інші ознаки втручання), чи відмовідає механічна та електрична схеми лічильника даним заводу виробника та паспорту приладу (наданому зразку вказаного типу лічильника), при наявності змін, пошкоджень чи має це штучний характер, механізм їх утворення та чи впливає перелічене на роботу обчислювального механізму приладу обліку?».

За результатами експертного дослідження Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром 28.02.2018 складений висновок експертного дослідження № 145, за висновками якого: «У наданому на дослідження лічильнику НІК 2301 АП2 № 0186191 сторонні пристрої або предмети (сліди від сторонніх пристроїв чи предметів, сліди не фабричної пайки, залишки дротів) всередині корпусу під час дослідження не виявлені. Механічна та електрична схеми лічильника відповідають даним заводу виробника та паспорту приладу, а змін та пошкоджень елементів електричної схеми не виявлено. Лічильник має пошкодження корпусу у вигляді механічного відділення елементів цоколю для кріплення стяжних гвинтів корпусу. Через механічне пошкодження елементів цоколю для кріплення стяжних гвинтів корпусу, кожух та цоколь лічильника не утримуються гвинтами та можливе вільне відкривання корпусу без застосування монтажного інструменту».

З метою оплати вартості проведеного дослідження експертною установою виставлений позивачу рахунок № 286 від 08.12.2017 на суму 2 109,60 грн, який оплачений платіжним дорученням № Е46583 від 27.12.2017 на цю ж суму.

На підставі вказаного акта Комісією по розгляду актів порушення АТ «Херсонобленерго» прийняте рішення № 67 від 19.06.2018 провести розрахунок недоврахованої електричної енергії на суму 6 341,95 грн, та на цю суму виставлено позивачу ОСОБА_1 рахунок про її оплату № 5 за червень 2018 року.

Зі змісту Витягу з протоколу № 67 від 19.06.2018 слідує, що при розрахунку недоврахованої електричної енергії комісією взято за основу вихідні дані, а саме: потужність електроприладів 30 кВт; період нарахування з 24.05.2016 по 24.11.2016; час самовільного підключення протягом доби 24 години.

Оцінка суду установлених обставин та норм діючого законодавства, що регулюють спірні правовідносини

Щодо правової природи договору

Установлені судом обставини наявності укладеного між сторонами договору, свідчать про виникнення між ними майново-господарських зобовязань, у силу яких у відповідності до приписів статей 173, 174, 175 Господарського кодексу України одна сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони, а інша (управнена) сторона має право вимагати від зобовязаної сторони виконання її обовязку.

За частиною 1 статті 175 того ж Кодексу майнові зобовязання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Зміст та умови договору, аналіз правовідносин та господарсько-договірних зобовязань (майново-господарських зобовязань у відповідності до частини 1 статті 179 ГК України), які виникли між сторонами на підставі вказаного договору (правочину), з огляду на вказані правові положення, свідчать, що за своєю юридичною природою між ними укладений договір енергопостачання.

Так, відповідно до приписів частини 1 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію споживачеві, який зобовязується оплатити її та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання.

Щодо підстав застосування оперативно-господарських санкцій

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України в тому числі цивільну відповідальність.

У відповідності до статті 235 ГК України за порушення господарських зобовязань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб'єкта, який порушив господарське зобовязання.

В даному контексті суд також зазначає, що у відповідності до статті 629 ЦК України договір є обовязковим для виконання сторонами, а згідно з нормою статті 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Поряд з цим за частиною 7 статті 193 Господарського кодексу України, одностороння відмова від виконання умов договору не допускається.

З огляду на вказані правові положення суд приходить до висновку, що споживач електричної енергії у випадку застосування до нього оперативно-господарської санкції повинен сплатити її у добровільному порядку.

Разом з тим, оцінюючи законність нарахування позивачем оперативно-госоподарської санкції у вказаному розмірі суд зазначає наступне.

Взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між постачальниками електричної енергії та споживачами регулюються також «Правилами користування електричною енергією», затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996.

Так, відповідно до:

- пункту 3.1. Правил «електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням та величини потужності»;

- пункту 3.3. Правил «відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб відповідно до акта опломбування покладається на власника (користувача) електроустановки»;

- пункту 6.40 Правил «у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 782/12656 від 04.07.2006»;

- пункту 6.41. Правил «у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії порушень цих Правил на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформлюється акт порушень»;

- пункту 6.42. Правил «на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу»;

- підпункту 26 пункту 10.2. Правил «споживач електричної енергії зобовязаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії … відповідно до акта про пломбування».

Як зазначено вище, порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення Правил встановлено Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Зокрема, за змістом пункту 2.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 3 пункту 2.1. цієї Методики, а саме пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), величина розрахункового обсягу споживання електричної енергії розраховується за формулою 2.4. Методики, а саме Wдоб = Р х tдоб х Кв, де Р потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час

складання акта про порушення Правил користування електричною енергією струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення струмоприймачів на

максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність).

В даному випадку з Акту про порушення № 130831 від 24.11.2016 вбачається, що потужність складає 30 кВт, що також відповідає додаткам № 4 та № 5 до договору.

Поряд з цим, відповідно до того ж пункту 2.5. Методики «t» - тривалість роботи обладнання протягом доби (год), становить: при однозмінній роботі споживача - t = 8; при двозмінній роботі споживача - t = 16; при тризмінній роботі споживача - t = 24; при інших режимах роботи - визначається на підставі Договору. Так, сторонами договором визначено змінний режим роботи, а саме 24 години.

Таким чином позивачем правомірно обрахована оперативно-господарська санкція у розмірі 6 341,95 грн.

Щодо стягнення збитків

Відносно заявлених до стягнення позивачем збитків у сумі 2 109,60 грн суд зазначає, що відповідно до статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобовязання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки субєкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобовязання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

За змістом статті 225 того ж Кодексу до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються серед іншого: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим субєктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобовязання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов'язання другою стороною. При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов'язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків.

Водночас, статтею 226 названого Кодексу визначні умови і порядок відшкодування збитків. Так, учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов'язаний вжити необхідних заходів щодо запобігання збиткам у господарській сфері інших учасників господарських відносин або щодо зменшення їх розміру, а у разі якщо збитків завдано іншим суб'єктам, - зобов'язаний відшкодувати на вимогу цих суб'єктів збитки у добровільному порядку в повному обсязі, якщо законом або договором сторін не передбачено відшкодування збитків в іншому обсязі.

Проте, у даному випадку позивач збитками визначає здійснену витрату на оплату вартості проведеного експертного дослідження, яка за своєю правовою природою не є збитками, а визначається у відповідності до пункту 2 частини 2 статті 123 та частини 4 статті 127 ГПК України як витрата, повязана із проведенням експертизи. Зокрема, за пунктом 2 частини 2 статті 123 «до витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати: … повязані з проведенням експертизи …», а за частиною 4 статті 127 «розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони …встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.».

За таких обставин суд констатує, про помилкове ототожнення позивачем витрат, повязаних з розглядом справи, зі збитками.

Висновки суду

На підставі викладеного, за результатами оцінки доказів, суд вважає, що відповідачем допущено порушення підпункту 26 пункту 10.2. Правил користування електричною енергією, що виявилося у незабезпеченні збереження і цілісності встановленого на його території розрахункового засобу обліку електричної енергії, а тому несплата вартості недоврахованої електричної енергії за договором у розмірі 6 341,95 грн, є порушенням взятих відповідачем на себе зобовязань, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Натомість позовні вимоги у частині стягнення 2 109,60 грн як збитків задоволенню не підлягають, оскільки ця сума є витратою позивача, повязаною із розглядом справи, та вона підлягає відшкодуванню із застосуванням процедури, встановленої статтею 129 ГПК України.

Розподіл судових витрат

Судовими витратами у даній справі є витрати позивача на сплату судового збору відповідно до платіжного доручення № Е62502 від 26.10.2018 у сумі 1762 грн, які згідно з приписами статті 129 ГПК України підлягають стягненню з відповідача у сумі 1 322,20 грн пропорційно задоволеним вимогам (75,04 % задоволених вимог).

Поряд з цим, судовими витратами є витрати позивача на підготовку експертного висновку за його замовленням у сумі 2 109,60 грн, сплачені платіжним дорученням № Е46583 від 27.12.2017, які також підлягають стягненню з відповідача у відповідності до частини 4 статті 127 та пункту 1 частини 4 статті 129 ГПК України.

На підставі вказаних правових норм та керуючись статтями 238, 240 ГПК України,

у х в а л и в :

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району (73003 м. Херсон, вул. Небесної Сотні, буд. 21-Б; ідентифікаційний код 14114233) на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» (73003 м. Херсон, вул. Пестеля, буд. 5; ідентифікаційний код 05396638) 6 341,95 грн вартості донарахованої електричної енергії, 2 109,60 грн компенсації витрат на проведення експертного дослідження та 1 322,20 грн компенсації по сплаті судового збору.

3. В іншій частині у задоволенні позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя М.К. Закурін