ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" листопада 2018 р. Справа№ 925/639/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Жук Г.А.

суддів: Мальченко А.О.

Дикунської С.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу б/н від 18.09.2018 (вх. №09.1-04.3/318/18 від 17.10.2018) ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018

у справі № 925/639/18 (суддя - Спаських Н.М.)

за позовом ОСОБА_2

до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго»

третя особа-1, яка заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

третя особа-2, яка заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Фонд державного майна України

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Литвин Валентин Васильович

про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів (протокол 29.03.2018 №1/2018)

за участю представників учасників справи:

від позивача не з'явились

від відповідача Ярошенко О.О., ордер серія КВ № 416762 від 06.11.2018

від третьої особи-1 не з'явились

від третьої особи-2 Слуценко Р.П., довіреність № 107 від 12.02.2018

від третьої особи-3 не з'явились

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (акціонер ПАТ «Черкасиобленерго») звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго», що оформлені протоколом від 29.03.2018 №1/2018, якими було вирішено питання про виділ з ПАТ «Черкасиобленерго» нового акціонерного товариства, про порядок і умови виділу, про створення ПрАТ «Черкасиенергозбут».

Позов обґрунтовано тим, що прийняті на позачергових загальних зборах рішення про виділ із ПАТ «Черкасиобленерго» нового акціонерного товариства порушують права позивача, що полягає в здешевлені належних позивачу п'яти іменних простих бездокументарних акцій. Також, позивач вказує на те, що оскільки на час проведення спірних загальних зборів товариство перебувало в процедурі розпорядження майном та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, то, у відповідності до приписів ст. 13 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», всі питання пов'язані з реорганізацією боржника проводяться за згодою розпорядника майна. ОСОБА_2 також посилається на те, що державі належать 46% акцій товариства, проте представник Фонду державного майна України голосував на спірних загальних зборах за відсутності затвердженого наказом держмайна завдання на голосування на загальних зборах, що порушує встановлену чинним законодавством процедуру управління корпоративними правами держави та, на переконання позивача, є підставою для задоволення позову.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 05.07.2018 залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Фонд державного майна України.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 18.07.2018 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача розпорядника майна ПАТ «Черкасиобленерго» Литвина Валентина Васильовича.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 (повний текст складено 30.08.2018) у позові відмовлено повністю.

Приймаючи рішення у даній справі, місцевий господарський суд, з посиланням на приписи ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства», Закону України «Про ринок електричної енергії», Закону України «Про управління об'єктами державної власності» та встановлення відсутності порушення корпоративних прав позивач, дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач - ОСОБА_2, 18.09.2018 подав до Київського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 у справі №925/639/18 та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржуване рішення ухвалено місцевим господарським судом з порушенням норм матеріального та процесуального права, а також за неправильної оцінки обставин справи. Так, апелянт стверджує, що судом було надано невірну юридичну оцінку обставинам в частині погодження з арбітражним керуючим виділу з ПАТ «Черкасиобленерго» акціонерного товариства. Також, позивач вважає, що місцевим господарським судом невірно було застосовано приписи Закону України «Про управління об'єктами державної власності», оскільки, на переконання позивача, представник акціонера - держави не був належним чином уповноважений на голосування у спірних загальних зборах. Позивач вважає, що спірним рішенням порушено його права акціонера, оскільки утворення приватного акціонерного товариства шляхом виділу з ПАТ «Черкасиобленерго» позбавляє його можливості відчужити належні йому акції, оскільки згідно приписів ч. 4 ст. 7 Закону України «Про акціонерні товариства» позивач, у разі наміру продати акції, зобов'язаний буде повідомити про це більше однієї тисячі акціонерів.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 27.09.2018 (колегією суддів у складі: головуючий суддя Пашкіна С.А., судді: Калатай Н.Ф., Андрієнко В.В.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 у справі № 925/639/18. Розгляд справи призначено на 22.10.2018.

Указом Президента України "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах" №454/2017 від 29.12.2017 ліквідовано Київський апеляційний господарський суд та утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

За актом прийняття-передачі судової справи від 02.10.2018 справу №925/639/18 передано до Північного апеляційного господарського суду.

11.10.2018 до Київського апеляційного господарського суду від третьої особи-3 - розпорядника майна Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» Литвина В.В. надійшли письмові пояснення по суті справи, які згідно Акту прийняття-передачі додаткових документів від 11.10.2018 передано до Північного апеляційного господарського суду. У вказаних письмових поясненнях третя особа-3 вказує на те, що з метою уникнення загрози завдання шкоди інтересам ПАТ «Черкасиобленерго» та його конкурсним кредиторам, розпорядник майна не надавав погодження на реорганізацію відповідача шляхом виділення акціонерного товариства, проте, не заперечує проти здійснення заходів для відокремлення оператора системи розподілу від виробництва згідно норм закону шляхом створення товариства з обмеженою відповідальністю. Крім того, арбітражний керуючий зазначає, що у зв'язку із створенням товариства з обмеженою відповідальністю загроза завдання шкоди інтересам відповідача та його конкурсним кредиторам відпала.

17.10.2018 до Київського апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018, який згідно Акту прийняття-передачі додаткових документів від 17.10.2018 передано до Північного апеляційного господарського суду. Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу зводяться до того, що оскаржуване рішення прийнято на підставі правильного застосування норм матеріального і процесуального права, повного та всебічного з'ясування усіх обставин справи. Так, відповідач стверджує, що позивачем не було доведено обставин порушення його корпоративних прав, оскільки відповідачем жодних дій на виконання вказаних рішень не здійснювалось, а тому, на переконання відповідача, не можуть бути задоволенні позовні вимоги про захист права, яке може бути порушено у майбутньому. Також позивач зазначає, що розпорядник майна не заперечує проти виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» про виділ з ПАТ «Черкасиобленерго» нового суб'єкта господарювання - постачальника електричної енергії. Відповідач, серед іншого, також звертає увагу на те, що право вибору моделі та юридичного механізму відокремлення розподільної і постачальної діяльності компанії законодавець залишив за кожним обленерго, у зв'язку з чим сторона вважає, що спірні рішення прийняті на підставі власного волевиявлення акціонерів за наявності кворуму.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.10.2018 апеляційна скарга б/н від 18.09.2018 (вх. №09.1-04.3/318/18 від 17.10.2018) ОСОБА_2 передана на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Жук Г.А., суддів Мальченко А.О., Дикунська С.Я.

Ухвалою від 22.10.2018 справу №925/639/18 прийнято до провадження Північним апеляційним господарським судом визначеним складом; відкрито апеляційне провадження Північним апеляційним господарським судом за апеляційною б/н від 18.09.2018 (вх. №09.1-04.3/318/18 від 17.10.2018) ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 у справі №925/639/18. Відповідачу та третім особам встановлено строк для подання відзивів на апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018, учасникам справи - строк для подання заяв та клопотань, пояснень, протягом п'яти днів з дня вручення ухвали про відкриття апеляційного провадження, але не пізніше 01.11.2018. Справу №925/639/18 призначено до розгляду на 07.11.2018.

02.11.2018 від Фонду державного майна України надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому третя особа-2 просить рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Розгляд справи ухвалою від 07.11.2018, на підставі присів ст. 216 ГПК України, відкладено на 29.11.2018.

26.11.2018 від ПАТ «Черкасиобленерго» надійшли письмові пояснення.

Представники позивача, третьої особи-1, третьої особи-3 в судове засідання 29.11.2018 не з'явились, про час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином, про що свідчать наявні в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення. Клопотань та заяв до початку судового розгляду справи від даних учасників справи не надходило, про поважність причин неприбуття в судове засідання представників позивачем та третіми особами не повідомлялось.

За змістом приписів ч. 1 ст. 9 ГПК України, ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Враховуючи наведене, апелянт не був позбавлений права та можливості ознайомитись з відповідними ухвалами суду, як про відкриття і призначення справи до розгляду, так і про відкладення розгляду справи, які оприлюднені у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua) та розміщенні на офіційному веб-порталі судової влади України.

При цьому, колегія суддів звертає увагу скаржника на те, що в даному контексті також слід враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи те, що явка представників учасників апеляційного провадження судом апеляційної інстанції обов'язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду (як і інші права, передбачені статтею 46 ГПК України) є правом, а не обов'язком сторони, Північний апеляційний господарський суд, з огляду на обмеження розгляду апеляційної скарги процесуальними строками, дійшов висновку про можливість здійснення розгляду даної справи за відсутності представників позивача і третіх осіб 1, 3.

Представники відповідача та третьої особи-2 в судовому засіданні 29.11.2018 заперечили проти доводів апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві та просили рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 у даній справі залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, заслухавши пояснення присутніх представників сторін, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги в межах викладених скаржником доводів та вимог, виходячи з наступного.

З наявної в матеріалах справи обмеженої виписки про стан рахунку в цінних паперах станом на 10.02.2017, складеної ТОВ «УПР- Фінанс», вбачається, що ОСОБА_2 є власником п'яти іменних бездокументарних акцій Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», номінальною вартістю 0,25 грн кожна; загальна номінальна вартість акцій становить 1,25 грн (а.с. 16 том І).

Повідомлення про скликання на 29.03.2018 позачергових загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» опубліковано у Бюлетені «Відомості національної комісії з цінних паперів та фондового ринку» № 50 від 14.03.2018 та на офіційному веб-сайті ПАТ «Черкасиобленерго».

29 березня 2018 року проведені позачергові загальні збори акціонерів Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», на яких прийняті рішення по наступним питанням порядку денного: 1. Обрання членів лічильної комісії позачергових загальних зборів товариства та прийняття рішення про припинення їх повноважень. 2. Затвердження порядку проведення (регламенту) позачергових загальних зборів товариства. 3. Прийняття рішення про виділ з ПАТ «Черкасиобленерго» нового акціонерного товариства. 4. Про порядок та умови виділу. 5. Про створення приватного акціонерного товариства «Черкасиенергозбут».

Так, по четвертому питанню порядку денного було прийнято такі рішення: 1. Виділ із ПАТ «Черкасиобленерго» приватного акціонерного товариства «Черкасиенергозбут» провести відповідно до законодавства України, зокрема, вимог Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку. 2. Доручити виконавчому комітету ПАТ «Черкасиобленерго» розробити проект плану виділу, пояснення до умов плану виділу та розподільний баланс; подати до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку заяву та усі необхідні документи на зупинення обігу акцій ПАТ «Черкасиобленерго», з якого здійснюється виділ; 3. Доручити наглядовій раді ПАТ «Черкасиобленерго» схвалити проект плану виділу та пояснення до умов плану виділу; схвалити розподільний баланс; винести проект плану виділу та розподільний баланс на розгляд та затвердження загальних зборів акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго». 4. Виділити з Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» приватному акціонерному товариству «Черкасиенергозбут» частину майна, прав та обов'язків, згідно з розподільним балансом, який підлягає схваленню Наглядовою радою ПАТ «Черкасиобленерго» та затвердженню загальними зборами ПАТ «Черкасиобленерго». 5. Встановити, що виділ буде здійснюватися з розміщенням акцій приватного акціонерного товариства «Черкасиенергозбут» виключно серед акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго» та зі збереженням співвідношення між акціонерами у статутному капіталі ПАТ «Черкасиобленерго», а тому відповідно до пункту 9 розділу ХVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства», положення ст. ст. 68, 69, 82 та п. п. 2, 3 ч. 6 ст. 83 Закону України «Про акціонерні товариства» не застосовуються.

Спірними загальними зборами з п'ятого питання порядку денного, винесеного на голосування, прийнято наступні рішення: 1. Створити приватне акціонерне товариство «Черкасиенергозбут», статутний капітал якого становитиме 7419666,60 грн. Статутний капітал буде поділено на 148 393 332 простих іменних акцій, номінальною вартістю 0,05 грн.

Вищенаведені рішення оформлені протоколом № 1/2018 позачергових загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» від 29.03.2018 (а.с. 51-64 том І).

Обґрунтовуючи звернення з даним позовом, ОСОБА_2 посилається на те, що оскільки відносно відповідача було порушено справу про банкрутство, то спірні рішення позачергових загальних зборів про реорганізацію шляхом виділення з ПАТ «Черкасиобленерго» нового акціонерного товариства прийняті за відсутності погодження таких дій з розпорядником майна, що є порушенням приписів спеціального закону. Також, як на підставу для задоволення позову, ОСОБА_2 посилається на недотримання представником Фонду державного майна України приписів постанови Кабінету Міністрів України «Про деякі питання управління корпоративними правами» № 678 від 30.10.2014, а саме, голосування представника Фонду на спірних загальних зборах здійснено без затвердженого наказом Фонду державного майна України завдання на таке голосування. Порушення своїх прав позивач обґрунтовує здешевленням належних йому іменних акцій.

Відповідно до ст. 98 ЦК України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

У відповідності до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства» (далі Закон № 514-VI) у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Як вірно зазначено місцевим господарським судом, безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв'язку з порушенням прямих вказівок закону є: - прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті 59 та 60 Закону України "Про господарські товариства", статті 41 та 42 Закону України "Про акціонерні товариства", стаття 15 Закону України "Про кооперацію"); - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина шоста статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства"); - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина п'ята статті 61 Закону України "Про господарські товариства"); - відсутність протоколу загальних зборів ТОВ (частина шоста статті 60 Закону України "Про господарські товариства"); - відсутність протоколу загальних зборів АТ, підписаного головою і секретарем зборів (стаття 46 Закону України "Про акціонерні товариства").

Проте, зі змісту пред'явленого позову вбачається, що його підстави не було обґрунтовано обставинами, з якими закон встановлює безумовне визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів, а тому місцевим господарським судом вірно було розглянуто спір в межах доводів та вимог пред'явленого позову.

Так, наполягаючи на недійсності спірного рішення позачергових загальних зборів, позивач, як на час вирішення спору в суді першої інстанції, так і в апеляційному господарському суді, наголошує на недотримані представником Фонду державного майна України приписів постанови Кабінету Міністрів України «Про деякі питання управління корпоративними правами» № 678 від 30.10.2014, якою визначено, що суб'єкти управління об'єктами державної власності зобов'язані видавати накази про затвердження завдань на голосування.

Судова колегія погоджується з висновками місцевого господарського суду про відсутність правових підстав для визнання недійсним оспорюваного рішення позачергових загальних зборів з вищевикладених мотивів, з огляду на таке.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.10.2014 № 678 «Про деякі питання управління корпоративними правами держави» затверджено Порядок надання завдань на голосування представникам держави на загальних зборах господарського товариства, у статутному капіталі якого є корпоративні права держави.

Абзацом другим частини шістнадцятої статті 11 Закону України «Про управління об'єктами державної власності» (у редакції, яка діяла до 25.06.2016 року) передбачалось, що повноважний представник держави бере участь у загальних зборах господарського товариства та голосує з кожного питання порядку денного виключно відповідно до завдання щодо голосування, передбаченого у дорученні на представництво, що видається уповноваженим органом управління центральним органом виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері управління об'єктами державної власності, або Фондом державного майна України.

Проте, на час проведення спірних загальних зборів вказана редакція закону згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо управління об'єктами державної та комунальної власності» № 1405-VІІІ від 02.06.2016 втратила чинність. В п. 3 Прикінцевих положень Закону № 1405-VІІІ унормовано, що Закони та інші нормативно-правові акти, прийняті до набрання чинності цим Законом, діють у частині, що не суперечить цьому Закону.

У відповідності до абз. 2 ч. 3 ст. 11 Закону України «Про управління об'єктами державної власності» (в редакції, чинній на час проведення спірних загальних зборів) представник держави на загальних зборах та засіданнях наглядових рад (член наглядової ради) самостійно приймає рішення з питань порядку денного, за винятком випадків, передбачених цим законом.

Також, у відповідності до абз. 2 ч. 3 ст. 39 Закону № 514-VI довіреність на право участі та голосування на загальних зборах акціонерного товариства може містити завдання щодо голосування, тобто перелік питань, порядку денного загальних зборів із зазначенням того, як і за яке (проти якого) рішення потрібно проголосувати. Під час голосування на загальних зборах представник повинен голосувати саме так, як передбачено завданням щодо голосування. Якщо довіреність не містить завдання щодо голосування, представник вирішує всі питання щодо голосування на загальних зборах акціонерів на свій розсуд.

Приймаючи до уваги те, що приписи абз. 2 ч. 3 ст. 11 Закону України «Про управління об'єктами державної власності» мають вищу юридичну силу від відповідних норм підзаконного нормативно-правового акту (Постанови Кабінету Міністрів України від 30.10.2014 № 678), судова колегія, з врахуванням п. 3 Прикінцевих положень Закону № 1405-VІІІ, дійшла висновку, що посадова особа Фонду державного майна України, як представник акціонера - держави, на спірних загальних зборах діяла в межах наданих їй законом повноважень, а відтак підстав для неврахування цих голосів не було.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що передбачена Порядком обов'язковість наявності у представників держави затвердженого наказом Фонду державного майна України і погодженого розпорядженням Кабінету Міністрів України завдання на голосування має забезпечувати відповідність голосування таких представників на загальних зборах акціонерів товариства вказаному завданню, у якому виражена воля держави. Проте відсутність такого завдання у представників держави не може свідчити про невідповідність волі держави голосуванню його представника. Про наявність такої невідповідності може заявити лише сама держава в особі її відповідних органів, так як, у такому разі, саме її права можуть бути порушені, а не позивача.

З урахуванням вищевикладеного доводи апеляційної скарги в цій частині відхиляються судом як необґрунтовані. Порушення норм матеріального права - Закону України «Про управління об'єктами державної власності», не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи в апеляційній інстанції.

Матеріалами справи підтверджується, що проведення спірних позачергових загальних зборів та прийняття відповідних рішень щодо виділу з ПАТ «Черкасиобленерго» акціонерного товариства здійснено на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії». Названим законом унормовано обов'язок вертикально інтегрованого суб'єкта господарювання, до якого віднесено відповідача у справі, вжити заходи для відокремлення оператора системи розподілу від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб'єктів господарювання.

Пунктом 13 Прикінцевих та перехідних положень цього Закону визначено, що під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу вертикально інтегрований суб'єкт господарювання повинен не пізніше ніж через 18 місяців з дня набрання чинності цим Законом вжити заходів для відокремлення оператора системи розподілу від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб'єктів господарювання. При цьому суб'єкт господарювання, створений у результаті здійснення заходів з відокремлення з метою забезпечення постачання електричної енергії споживачам, у строк не пізніше ніж 12 місяців з дня набрання чинності цим Законом зобов'язаний в установленому порядку отримати ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії.

Натомість, позивач, наголошуючи на недійсності спірних рішень позачергових загальних зборів, вказує на те, що у зв'язку із порушенням відносно відповідача справи про банкрутство питання відокремлення оператора системи розподілу підлягає узгодженню з розпорядником майна.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, 13.03.2018 голова правління ПАТ «Черкасиобленерго» звернувся до арбітражного керуючого Літвінова В.В. з листом № 1999/09-01, в якому просив погодити створення шляхом виділу нового акціонерного товариства - Приватного акціонерного товариства «Черкасиенергозбут» задля виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» (а.с. 66 том І).

22.03.2018 арбітражний керуючий листом № 6/03-18 повідомив, що принципово не заперечує проти виконання вимог п. 13 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про ринок електричної енергії» при умові надання йому розподільчого балансу чи будь-яких інших документів щодо об'єму, кількості, вартості майна та/або коштів, які плануються передати новоствореному приватному акціонерному товариству «Черкасиенергозбут» (а.с. 67 том І).

Відповідно до ст. 109 ЦК України виділом є перехід за розподільчим балансом частини майна, прав та обов'язків юридичної особи до однієї або кількох створюваних нових юридичних осіб. Юридична особа, що утворилася внаслідок виділу, несе субсидіарну відповідальність за зобов'язаннями юридичної особи, з якої був здійснений виділ, які згідно з розподільчим балансом не перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Юридична особа, з якої був здійснений виділ, несе субсидіарну відповідальність за зобов'язаннями, які згідно з розподільчим балансом перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Якщо юридичних осіб, що утворилися внаслідок виділу, дві або більше, субсидіарну відповідальність вони несуть спільно з юридичною особою, з якої був здійснений виділ, солідарно.

Частиною 4 статті 87 ЦК України визначено, що юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації.

Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, громадських формувань» у разі виділу юридичних осіб здійснюється державна реєстрація юридичних осіб, утворених у результаті виділу, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, про юридичну особу, з якої здійснено виділ, щодо юридичної особи - правонаступника. Виділ вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі, про юридичну особу, з якої здійснено виділ, щодо юридичної особи - правонаступника.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, на час звернення позивача з даним позовом (червень 2018) виділ з ПАТ «Черкасиобленерго» нового акціонерного товариства - Приватного акціонерного товариства «Черкасиенергозбут» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр юридичних осіб) не зареєстровано, а відтак, позивач, фактично звернувся за захистом права, порушення якого ще не настало.

Водночас, згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб шляхом виділу було зареєстровано Товариство з обмеженою відповідальністю «Черкасиенергозбут» (ідентифікаційний код 42474208); засновник ПАТ «Черкасиобленерго»; кінцевий бенефіціарний власник - фізичні та юридичні особи згідно реєстру акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго».

За встановлених обставин, на вимогу суду відповідачем надано письмові пояснення, згідно яких 15.08.2018 в приміщенні Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг було проведено робочу групу щодо обговорення та визначення шляхів вирішення проблемних питань ПАТ «Черкасиобленерго». За результатами проведеної наради усіма її учасниками, зокрема, і арбітражним керуючим Литвином В.В., було погоджено прийняття рішення про створення нового суб'єкта господарювання, який буде здійснювати постачання електричної енергії з організаційно-правовою формою - Товариство з обмеженою відповідальністю.

Згідно з ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом ст. 167 ГК України корпоративними правами є права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

У відповідності до ст. 2 Закону України «Про акціонерні товариства» (в редакції, чинній на час проведення спірних загальних зборів) корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

Відповідно до пунктів 17-19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24.10.2008 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів», підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що захист порушеного права або охоронюваного законом інтересу здійснюється судом із дотримання основних засад судочинства, за наявності достатніх правових підстав та відповідних належних доказів, які підтверджують ту чи іншу обставину.

Основною метою здійснення правосуддя є захист та відновлення порушеного права відповідної особи, яка звернулась до суду із відповідною позовною заявою.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до ст. 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

При цьому, під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права. Натомість, рішення суду має бути ефективним інструментом поновлення порушених прав.

У відповідності до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства» суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Приймаючи до уваги те, що державна реєстрація виділу з ПАТ «Черкасиобленерго» нового товариства - Приватного акціонерного товариства «Черкасиенергозбут» на виконання спірного рішення загальних зборів та внесення у зв'язку з цим змін до статутного капіталу не відбулось, натомість, як встановлено судовою колегією, фактично на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» зареєстровано нову юридичну особу у формі товариства з обмеженою відповідальністю, що було узгоджено з розпорядником майна ПАТ «Черкасиобленерго» та Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, Північний апеляційний господарський суд погоджується з висновком місцевого господарського суду про недоведення позивачем порушення його корпоративних прав.

Доводи позовної заяви стосовно знецінення належних позивачу акцій є необґрунтованими, оскільки по-перше, за спірним рішенням позачергових загальних зборів, прийнятого по четвертому питанню порядку денного, вирішено, що виділ буде здійснено з розміщення акцій приватного акціонерного товариства «Черкасиенергозбут» виключно серед акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго». По-друге, вищенаведене рішення загальних зборів не було реалізовано відповідачем.

Судова колегія також відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що утворення нового господарюючого суб'єкта позбавляє позивача можливості відчужити належні йому акції, оскільки скаржник фактично на стадії апеляційного перегляду визначає інші підстави позову щодо порушення його корпоративних прав, тоді як, за змістом ч. 5 ст. 269 ГПК України у суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Разом з цим, апеляційний господарський суд вважає за необхідне зауважити, що незгода акціонера з прийнятим рішенням загальних зборів товариства, не може бути підставою для визнання таких рішень загальних зборів недійсними (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24.10.2018 у справі № 925/973/17).

Дослідивши наявні в матеріалах справи документальні докази, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем не доведено наявності встановлених законодавством умов для визнання рішення позачергових загальних зборів акціонерів відповідача, що оформлено протоколом № 1/2018 від 29.03.2018, недійсним з підстав, зазначених ним у позовній заяві, а відтак, суд першої інстанції правомірно відмовив позивачу у задоволенні вказаних позовних вимог.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом належним чином досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 у справі № 925/639/18 відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить чинному законодавству України, а тому передбачених законом підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення в розумінні приписів ст. 277 ГПК України не вбачається. Скаржником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження своєї правової позиції, а також не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції.

Судові витрати в порядку ст. 129 ГПК України покладаються на апелянта (позивача у даній справі).

Керуючись ст. ст. 129, 253-255, 269, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 у справі № 925/639/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 20.08.2018 у справі № 925/639/18 залишити без змін.

3. Справу № 925/639/18 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Сторони мають право оскаржити постанову в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Головуючий суддя Г.А. Жук

Судді А.О. Мальченко

С.Я. Дикунська

Повний текст постанови складено 07.12.2018