ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2018 р. Справа№ 911/3829/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко А.І.

суддів: Разіної Т.І.

Михальської Ю.Б.

при секретарі судового засідання: Бовсунівській Л.О.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 22.11.2018

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс"

на рішення

Господарського суду Київської області

від 06.06.2018 (повний текст рішення складено 22.06.2018)

у справі № 911/3829/17 (суддя Мальована Л.Я.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс"

до Публічного акціонерного товариства "Київобленерго"

про скасування оперативно-господарської санкції,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" (далі - відповідач) про скасування оперативно-господарської санкції про недонарахування і сплату недоврахованої спожитої електроенергії в сумі 552 291 грн. 32 коп.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем неправомірно застосовано оперативно - господарські санкції у формі рішення, оформленого протоколом № 039 від 18.10.2017.

Рішенням Господарського суду Київської області від 06.06.2018 в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Рішення місцевого господарського суду обґрунтовано законністю рішення комісії ПАТ «Київобленерго» по розгляду акту №К034236 від 22.03.2017 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом №039 від 18.10.2017, було прийнято із дотриманням положень Правил користування електричною енергією, та інших нормативно-правових актів України. Крім того, порушення ПКЕЕ підтверджуються висновком експертного дослідження за результатами проведення електротехнічного дослідження № 8837, складеним 30.06.2017 та проведеним ТОВ „Незалежний інститут судових експертиз".

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс" звернулось до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2018 та прийняти нове, яким задовольнити позов.

Апеляційна скарга мотивована неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Апелянт також зазначає, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, оскільки справу розглянуто у відсутності представника позивача, який не був повідомлений належним чином про час та місце засідання суду.

В свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" у своєму відзиві зазначає, що рішення суду прийнято при повному з'ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без їх порушень. Тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення слід залишити без змін. Крім того, вказує, що позивач отримав ухвалу 02.06.2018, що підтверджується відстеженням на сайті «УкрПошта»

В судове засідання представник позивача не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням, про причини неявки суд не повідомив.

Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 120 ГПК України.

Відповідно до частини першої ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (ч. 3 ст. 202 ГПК України).

Застосовуючи згідно статті 3 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку представника відповідача колегія суддів приходить до висновку про можливість розгляду справи у відсутності представника позивача, який повідомлявся про час та місце розгляду справи, однак не скористалися своїм правом участі в судовому засіданні.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши наявні матеріали справи у повному обсязі, перевіривши повноту встановлення обставин справи та їх юридичну оцінку, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вислухавши пояснення представника відповідача, суд апеляційної інстанції встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, 20.10.2008 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс" (далі - споживач) та Закритим акціонерним товариством "АЕС Київобленерго" (далі - постачальник), правонаступником якого є відповідач у справі, укладено договір про постачання електричної енергії № 4098 (а.с. 11-31; том 1) (далі - договір).

Відповідно до пункту 1.1 договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 63 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електроенергії та здійснює інші платежі за умовами даного договору.

Пунктом 1.2 договору передбачено, що точка продажу електричної енергії встановлена сторонами згідно Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, що є невід'ємною частиною даного договору.

Згідно із п. 2.1 договору під час виконання умов даного договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

У відповідності до пункту 3.1.5 договору сторони погодили, що постачальник має право доступу до належних позивачу засобів (систем) обліку електричної енергії для зняття показів, проведення їх технічної перевірки, повірки, заміни, ремонту, модернізації, переносу, інших робіт з експлуатації засобів обліку.

Пунктом 4.2.3 договору сторони передбачили, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергієюзатвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених методикою.

Цей договір набирає чинності з дня його підписання. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов (п. 9.4 договору).

Доказів припинення дії договору до матеріалів справи не надано.

22.03.2017 представниками відповідача у складі: старшого інспектора Сухорукова Д.О., заступника начальника СКНЕ Бортника А.В. та інспектора Миколаєнка А.В. у присутності представника споживача - Кошового О.О. (керівник) було проведено контрольний огляд засобу обліку електричної енергії на об'єкті позивача, що знаходиться за адресою: Київська обл., м. Боярка, вул. Соборності, 47 А, та встановлено: "порушення позивачем п. 6.40 ПКЕЕ, а саме: зупинка приладу обліку електричної енергії шляхом встановлення генератора високих частот. Електрична енергія, що споживається, не обліковується" про, що було складено акт про порушення №К034236 від 22.03.2017 (а.с. 90-91; том 1).

Зі змісту вказаного акту вбачається, що під час перевірки уповноваженими особами відповідача прилад обліку було знято, укладено у пакет з пломбою №11272919, а також повідомлено позивача про проведення 05.04.2017 о 10:40 засідання комісії з розгляду складеного акту про порушення за адресою: м. Київ, вул. Стеценка 1-а.

Керівник Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс" Кошовий О.О. з актом про порушення був ознайомлений, проте підписати його відмовився.

05.04.2017 на засіданні комісії ПАТ "Київобленерго" було розглянуто акт про порушення №К034236 від 22.03.2017, за результатами проведення якої прийнято рішення направити прилад обліку та речовий доказ, запакований в сейф-пакет №11272919, №11272908 на експертне дослідження. Після отримання результатів, провести повторне засідання комісії (протокол №058 від 05.04.2017) (а.с. 93; том 1). Позивач протокол підписав та погодився з рішенням комісії.

30.06.2017 судовим експертом Незалежного інституту судових експертиз було складено висновок експертного дослідження за результатами проведення електротехнічного дослідження № 8837 (а.с. 42-47; том 1), який супровідним листом надісланий експертною установою на адресу відповідача.

18.10.2017 відбулось повторне засідання комісії Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" з розгляду акту №К034236 від 22.03.2017 про порушення ПКЕЕ споживачем, на якій з урахуванням висновку експертизи, порушення кваліфіковане комісією як таке, що сталося з вини позивача, вчинене прихованим способом, а тому вирішено провести розрахунок згідно п. 6.40 ПКЕЕ та п. 2.1.3 Методики, з визначенням величини розрахункового добового споживання згідно методики по договірній потужності, передбаченій договором, за період 1028 дні з 30.05.2014 по 22.03.2017 та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Вищезазначене рішення оформлене протоколом №039 від 18.10.2017. Як значиться в протоколі, представник позивача погодився із рішенням комісії та просив реструктуризувати борг на два місяці.

Відповідно до розрахунку акту № К 034236 від 22.03.2017 року про порушення, вартість недорахованої електроенергії з ПДВ становить 552 291,32 грн. Також нараховані додаткові збитки нанесені споживачем постачальнику, які завдані в результаті проведення експертного дослідження в сумі 8346,00 грн.

Предметом позову у даній справі є вимога Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс" про скасування оперативно-господарської санкції у вигляді рішення засідання комісії ПАТ "Київобленерго", оформленого протоколом №039 від 18.10.2017, по розгляду акту №К034236 від 22.03.2017 про порушення Правил користування електроенергією.

Згідно ч. 1 ст. 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов'язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов'язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов'язаної сторони виконання її обов'язку. Майнові зобов'язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюютьсяЦивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов'язання, що використовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов'язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред'явлення претензії порушнику зобов'язання.

Системний аналіз положень статей 175, 235, 237 ГК України дозволяє зробити висновок про те, що оперативно-господарські санкції до сторони господарських правовідносин можна застосувати тільки тоді, коли така сторона вчинила правопорушення у сфері господарювання, у даному випадку, в сфері електроенергетики. До суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Вирішуючи спір про застосування енергопостачальником до споживача електричної енергії оперативно-господарської санкції у вигляді стягнення вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, суди повинні дослідити обставини щодо вчинення споживачем такого порушення, а також перевірити правильність визначення енергопостачальником розміру застосованої санкції у відповідності з вимогами Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії.

Порядок постачання електричної енергії та взаємовідносини із споживачами усіх форм власності регулюється спеціальним законодавством, зокрема, Законом України "Про електроенергетику" та Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики №28 від 31.07.1996 (в редакції на момент спірних правовідносин).

Так, пунктом 6.40 Правил користування електричною енергією встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Відповідно до п. 6.41 Правил користування електричною енергією у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно із п. 6.42 Правил користування електричною енергією на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики №28 від 31.07.1996, встановлений Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики №562 від 04.05.2006 (далі - Методика).

Пунктом 2.2 Методики передбачено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури.

Відповідно до пп. 3 п. 2.1 Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Нормами Правил користування електричної енергії та Методики встановлено, що підставою для здійснення нарахування постачальником до сплати вартості необлікованої електричної енергії є встановлені актом перевірки факти порушень, визначених в п. 2.1 Методики, перелік яких є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

У пункті 2.1. Методики визначено, що у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою (пункт 3.1. Методики).

Таким чином, виходячи із змісту вищенаведеного положення пп. 3 п. 2.1. Методики, за яким відповідач кваліфікував вчинене позивачем порушення ПКЕЕ, необхідною умовою її застосування є наявність зв'язку між виявленим фактом пошкодженням приладу обліку чи фактом втручання у роботу лічильника та наявністю зміни показів приладу обліку. Тобто, предметом доказування у даній справі є встановлення факту вчинення позивачем зазначеного в акті №К034236 від 22.03.2017 порушення ПКЕЕ, а саме таких його дій, що призвели до зміни показників приладів обліку електричної енергії.

При цьому, факт пошкодження приладів обліку має бути підтверджений експертизою або особистим визнанням споживачем факту зумисного пошкодження приладів обліку з відповідним відображенням про це в акті про порушення.

Експертиза засобу обліку - це комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних, зокрема, щодо відповідності засобів обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації (п. 1.2 ПКЕЕ).

Згідно п. 6.38 ПКЕЕ за результатами технічної перевірки розрахункового приладу обліку складається акт, в якому зазначаються виявлені недоліки. У разі потреби, проводиться експертиза відповідних засобів обліку. Якщо експертиза виявить втручання споживача в роботу засобів обліку, споживачу проводиться перерахунок кількості спожитої електричної енергії відповідно до законодавства України.

Експертиза засобу обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється у присутності уповноважених представників власника засобу обліку або організації, яка відповідає за його збереження, постачальника електричної енергії, електропередавальної організації, представника територіального органу, уповноваженого центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, на проведення державних приймальних і контрольних випробувань і повірки засобів вимірювальної техніки та на проведення атестації методик виконання вимірювань, що використовуються у сфері та/або поза сферою поширення державного метрологічного нагляду (п. 3.30 ПКЕЕ).

З наявного в матеріалах справи висновку експертного дослідження № 8837 від 30.06.2017, складеного ТОВ "Незалежний інститут судових експертиз" на замовлення ПАТ "Київобленерго" за результатами проведення електротехнічного дослідження, вбачається, що наданий на дослідження пристрій чорного кольору в пластмасовій коробці прямокутної форми розміром 18,0*15,0*7,0,см, при підключенні його до джерела змінного струму напругою 220В та частотою 50Гц, під час встановлення ручки потенціометру в положення максимум (потенціометр в крайньому правому положенні), при розміщенні його робочої частини, чорного проводу з відгалуженнями, на праву лицеву частину лічильника НІК2303 АРКІ заводський №0195448, відбувається вплив на лічильник НІК2303 АРКІ заводський №0195448, у вигляді викривлення процесу обліку спожитої електроенергії, а саме повне блокування обліку споживання, на протязі всього періоду впливу.

Частиною 1 статті 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Отже, колегія судді зазначає, що зі змісту висновку експертного дослідження вбачається, що експертами встановлено обставини втручання в засіб обліку та, відповідно, вчинення позивачем дій, які призвели до зміни показників лічильника.

У відповідності до п. 2.5. Методики, яким визначено, що якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, «Д пор» визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем при проведенні розрахунку було правомірно застосовано період порушення з 30.05.2014 по 22.03.2017, тобто з дати встановлення приладу обліку позивачу до дати виявлення порушення.

Таким чином, рішення комісії Публічного акціонерного товариства "Київобленерго" по розгляду акту № К034236 від 22.03.2017 про порушення Правил користування електроенергією у споживача, оформлене протоколом № 039 від 18.10.2017, не суперечить положенням Правил користування електричною енергією, затверджених постановою № 28 від 31.07.1996 Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України, та інших нормативно-правових актів України, а тому позовна вимога Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс" про скасування оперативно-господарської санкції, є такою, що не ґрунтується на нормах законодавства України, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

Посилання апелянта на те, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, оскільки справу розглянуто у відсутності представника позивача, який не був повідомлений належним чином про час та місце засідання суду, визнається судом апеляційної інстанції безпідставними, оскільки позивач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, так як копію ухвали Господарського суду Київської області від 29.05.2018 отримав 05.06.2018, що підтверджується поштовим повідомленням (а.с. 117; том 1). Крім того, як вбачається з інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалу Господарського суду Київської області від 29.05.2018 було офіційно оприлюднено на сайті 01.06.2018.

Отже ненаправлення позивачем до суду уповноваженого представника мало виключно суб'єктивний характер.

Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з'явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Відтак неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення прийнятого за відсутності представника сторони спору.

Тому колегія суддів визнає, що рішення у даній справі є таким, що відповідає приписам процесуального права.

Таким чином, місцевий господарський суд вірно зазначив, що оскільки права та охоронювані законом інтереси позивача за захистом яких той звернувся до суду, не порушено відповідачем, то позовні вимоги про скасування оперативно-господарської санкції не підлягають задоволенню.

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 N3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України no. 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 80 ГПК України).

Таким чином, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс" на рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2018 у справі № 911/3829/17 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2018 у справі № 911/3829/17 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 267, 270, 273, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроспецкомплекс" на рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2018 у справі № 911/3829/17 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2018 у справі № 911/3829/17 залишити без змін.

Матеріали справи № 911/3829/17 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до ст. 281-285 ГПК України.

Повний текст складено та підписано 29.11.2018

Головуючий суддя А.І. Тищенко

Судді Т.І. Разіна

Ю.Б.Михальська