СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" листопада 2018 р. Справа № 905/115/18

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Слободін М.М., суддя Россолов В.В. , суддя Склярук О.І.

при секретарі Мальченко О.О.

за участю представників сторін:

прокурора Ногіна О.М.

1-го позивача ОСОБА_1

2-го позивача не зявився

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ТОВ "Технопарк-Донбас" (вх. № 503Д/1) на рішення господарського суду Донецької області від 23.05.2018 у справі № 905/115/18 (повний текст якого складено в приміщенні зазначеного суду 04.06.2018 суддею Кротіновою О.В.)

за позовом керівника Маріупольської місцевої прокуратури № 1, м. Маріуполь, Донецька область, в інтересах держави в особі:

1. Державної Азовської морської екологічної інспекції, м. Генічеськ, Херсонська область,

2. Ялтинської селищної ради, смт. Ялта Донецької області

до ТОВ "Технопарк-Донбас", смт. Ялта, Донецька область

про стягнення 2 426 090, 20 грн.

ВСТАНОВИЛА:

Керівник Маріупольської місцевої прокуратури №1, м. Маріуполь Донецької області, в інтересах держави в особі Державної Азовської морської екологічної інспекції, м. Генічеськ Херсонської області, Ялтинської селищної ради, смт. Ялта, Мангушського району Донецької області, звернувся до господарського суду Донецької області з позовною заявою №84-138-17 від 29.12.2017 до товариства з обмеженою відповідальністю Технопарк-Донбас, смт. Ялта Мангушського району Донецької області, про стягнення 2426090,20 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу на користь Ялтинської селищної ради Мангушського району Донецької області, на підставі ст.ст.68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", п.1.2, п.1.3 ОСОБА_3 розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої спільним наказом Міністерства аграрної політики України та Мінприроди України №248/273 від 12.07.2004.

В обґрунтування своїх вимог прокурор посилається на порушення робітниками відповідача ОСОБА_4 рибальства в басейні Азовського моря у 2017 році, яке було зафіксовано протоколами про вчинення адміністративного правопорушення №012698, №012074 від 21.03.2017 та тягне відповідальність передбачену Законом України „Про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок чого позивачем 1, з урахуванням ОСОБА_3 розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони живих ресурсів, затвердженої спільним наказом Міністерства аграрної політики України та Мінприроди України №248/273 від 12.07.2004, проведено розрахунок збитків, завданих рибному господарству, які склали 2426090,20 грн.

Порушення встановлених законом порядку спеціального використання обєктів тваринного світу, що спричинило значні збитки у розмірі 2426090,20 грн., і є підставою для вжиття заходів прокурорського реагування, у тому числі й шляхом звернення із позовною заявою до суду в інтересах держави.

На підтвердження викладених обставин прокурором надано у копіях: лист Державної Азовської морської екологічної інспекції №17/8/7-2164/17 від 09.11.2017 «Про надання інформації», лист Державного агентства рибного господарства України №3-4.1-17/3372-17 від 23.06.2017 із розрахунком збитків, завданих рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних біоресурсів, постанови Першотравневого районного суду Донецької області від 12.05.2017 по справі №241/416/17 (№3/241/143/2017), від 24.04.2017 по справі №241/418/17 (№3/241/144/2017), лист Державної Азовської морської екологічної інспекції №16/8-1388/17 від 19.07.2017р., претензія Державної Азовської морської екологічної інспекції №11 від 19.07.2017р., передньої частини поштового конверта, фіскальний чек УДППЗ «Укрпошта» №7163 від 21.07.2017, виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 12.10.2015, протоколи про адміністративні правопорушення №012698, №012674 від 21.03.2017, пояснення ОСОБА_5, ОСОБА_6 № б/н від 21.03.2017, описи знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, плавучих, транспортних засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів № б/н від 21.03.2017, розписки про прийняття на зберігання вилученого майна від 21.03.2017, акти перевірки улову на присутність риб непромислового розміру № б/н від 21.03.2017, службові записки від 21.03.2017, лист Державного агентства рибного господарства України №3-4.1-9/7027-17 від 15.11.2017, листи Державної Азовської морської екологічної інспекції №16/4-1009/17 від 16.05.2017, №16/4-833/17 від 18.04.2017, лист Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) №86/03 від 24.04.3017, листи ФОП ОСОБА_7, ФОП ОСОБА_3, ФОП ОСОБА_8, ФОП ОСОБА_9 № б/н від 11.04.2017, посвідчення рибалки №14 від 06.03.2017, №16 від 06.03.2017, журнали обліку вилучених водних біоресурсів №7 від 10.03.2017, №8 від 10.03.2017 із додатками, витяги з веб-сайту «Міністерство юстиції України» щодо товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс-спектр», Державної Азовської морської екологічної інспекції, повідомлення Маріупольської місцевої прокуратури №1 про представництво інтересів держави №80-15871вих17 від 29.12.2017, лист Маріупольської місцевої прокуратури №1 №80-15872вих-17 від 29.12.2017, наказ Генеральної прокуратури України №74к від 13.04.2017, лист прокуратури Донецької області №05/1-1812вих-17 від 22.12.2017р.

Свої вимоги позивач обґрунтовує посиланням на ст.131-1 Конституції України, ст.ст.4, 53, 54,123-125 Господарського процесуального кодексу України, ст.1172 Цивільного кодексу України, ст.ст.23, 24 Закону України «Про оренду землі», ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.25 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст.15, 20-2, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.25, 26, 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в України», п.1.2, п.1.3 ОСОБА_3 розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони живих ресурсів, затвердженої спільним наказом Міністерства аграрної політики України та Мінприроди України №248/273 від 12.07.2004р., рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999р. №3-рп/99 в справі №1-1/99.

Рішенням господарського суду Донецької області від 23.05.2018 по справі № 905/115/18 позовні вимоги керівника Маріупольської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі Державної Азовської морської екологічної інспекції, Ялтинської селищної ради до товариства з обмеженою відповідальністю «Технопарк-Донбас» про стягнення 2 426 090,20 грн шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу на користь Ялтинської селищної ради Мангушського району Донецької області - задоволено.

Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «Технопарк-Донбас» на користь Ялтинської селищної ради 2 426 090,20 грн шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства.

Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «Технопарк-Донбас» на користь прокуратури Донецької області відшкодування сплаченого судового збору у розмірі 36 391,35 грн.

Не погодившись з ухваленим, судом першої інстанції рішенням, товариство з обмеженою відповідальністю «Технопарк-Донбас» звернулося до Донецького апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник посилається, на те, що не порушував майнових прав позивача та не завдав шкоди в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Також, апелянт не згодний з розрахунком матеріальної шкоди, а сам розрахунок збитків не відповідає та зроблений з грубим порушенням ОСОБА_3 розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони видних живих ресурсів; розрахунок виконаний з порушенням п.п.4.1.1 ОСОБА_3, оскільки замість передбаченою Методикою «вартості продукції виготовленої з 1 кг. сировини, за діючими роздрібними ринковими цінами регіону на момент про ведення розрахунку збитків» використані ціни риби, яка реалізована не у роздрібній торгівельній мережі, а безпосередньо субєктами господарювання (із копії листа, в якому розраховується збиток, взагалі не вбачається, якою установою та коли саме, він був підрахований). Крім того, зазначає, що оскільки протоколи не містять інформації про завершення промислового зусилля, стверджувати про допущені рибалками ТОВ «Технопарк-Донбас» порушення не має законних підстав. Крім того, згідно цього ж п.п. 2, п. 9 ОСОБА_4, визначена норма 50% прилову не поширюється на прилови риб, на які не встановлені ліміти або прогнози. Отже вилов чорноморсько-азовського оселедця прохідного не може розглядатися, як порушення, тому що у 2017 році цей вид риби добувається українськими користувачами як прилов і не лімітується. Крім того, зазначає, що стверджувати про допущені рибалками ТОВ «Технопарк-Донбас» порушення не має законних підстав; вказано, що посилання позивача на притягнення працівників підприємства ОСОБА_10 та ОСОБА_5 за порушення правил здійснення інших видів спеціального використання обєктів тваринного світу до адміністративної відповідальності не відображають даних щодо фактичного заподіяння шкоди рибному господарству і не є преюдиціальними щодо встановлення судом обставин справи. Також, апелянт зазначає про те, що суд першої інстанції посилався в рішенні на пояснення експерта який надав свою характеристику розрахункам, наданим позивачем. Апелянт вважає, що к таким поясненням потрібно відноситися критично з огляду на те, що ч.2 ст .73 ГПК України передбачає, що докази в суді встановлюються наступними засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Тобто ГПК України на даний час не передбачає можливості допита спеціаліста. Експерт в процесі міг виступати виключно у разі проведення експертизи. У зв'язку з викладеним враховуючи що в рамках даної справи експертиза не проводилася то пояснення «експерта» є неналежним (ст. 76 ГПК України), недопустимим (ст. 77 ГПК України), недостовірним (ст. 78 ГПК України) доказом, та посилання на такий «доказ» є неприпустимим.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 10.07.2018 у справі № 905/115/18 було відкрито апеляційне провадження та зобов'язано учасників справи в строк до 27.07.2018 включно надати суду відзиви на апеляційну скаргу з доказами їх надсилання іншим сторонам у справі.

Прокурор надав відзив на апеляційну скаргу, в якому проти апеляційної скарги відповідача заперечує, просить її залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду без змін, посилаючись на те, що судом першої інстанції повно та всебічно досліджені усі фактичні обставини справи, яким надана належна правова оцінка.

Крім того, зазначено, що в ході судового розгляду доведено та підтверджено, що діями бригади відповідача допущене порушення Закону України «Про тваринний світ», вимог ОСОБА_4 рибальства в басейні Азовського моря у 2017 році, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №5 від 18.01.2017, Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних обєктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №992 від 25.11.2015р., та пояснено розрахунок заявлених до стягнення збитків.

Державна Азовська морська екологічна інспекція також надала відзив на апеляційну скаргу, в якому проти апеляційної скарги відповідача заперечує, просить її залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду без змін, посилаючись на те, що судом першої інстанції повно та всебічно досліджені усі фактичні обставини справи, яким надана належна правова оцінка.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 03.08.2018 справу №905/115/18 призначено до розгляду на 16.08.2018.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 16.08.2018 в судовому засіданні по справі № 905/115/18 оголошено перерву до 17.09.2018.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 12.09.2018, зокрема, клопотання № 18/9-1580/18 від 28.08.2018 та № 18/9-1655/18 від 06.09.2018 Державної Азовської морської екологічної інспекції, м. Генічеськ, Херсонська область про проведення судового засідання в режимі відеоконференції - задоволено.

Доручено Генічеському районному суду Херсонської області (75500, Херсонськаа область, м. Генічеськ, вул. Братів Коваленко, 66) 17.09.2018 о 15:00 год., забезпечити проведення відеоконференції по справі № 905/115/18.

Ухвалою Донецького апеляційного господарського суду від 17.09.2018 оголошено перерву у судовому засіданні у справі № 905/115/18 до 02.10.2018.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 29.10.2018 прийнято справу № 905/115/18 до провадження Східного апеляційного господарського суду. Призначено справу № 905/115/18 до розгляду на 26.11.2018. Доручено Генічеському районному суду Херсонської області (75500, Херсонська область, м. Генічеськ, вул. Братів Коваленко, 66) забезпечити проведення відеоконференції у справі 26.11.2018 о 10:30 год.

В судове засідання, призначене на 26.11.2018 представник 2-го позивача не зявився, причину неявки не повідомив, хоча у відповідності до вимог чинного законодавства про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується роздруківкою с офіційного сайту Укрпошти.

Враховуючи належне повідомлення 2-го позивача про час та місце засідання суду, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу відповідача за відсутності зазначеного представника, за наявними у матеріалах справи доказами.

Дослідивши матеріали справи, а також викладені у апеляційній скарзі та відзивах на неї доводи сторін, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, та повторно розглянувши справу в порядку ст. 269 ГПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, за приписами статті 7 Господарського процесуального кодексу України, правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Згідно ч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 1 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об'єктів, пов'язаних з історико-культурною спадщиною.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні, згідно статті 2 вказаного закону, регулюються цим Законом, а також розроблюваними відповідно до нього земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Згідно статті 5 Закону, державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в народному господарстві в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Тваринний світ, як зазначено у преамбулі Закону України "Про тваринний світ" є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об'єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей.

Згідно статті 3 Закону України "Про тваринний світ" риби є об'єктами тваринного світу.

Відповідно до Положення про морські екологічні інспекції, затвердженого наказом Мінприроди України №312 від 11.08.2017, морська екологічна інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів. Розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції. Вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Згідно з підпунктом 1 пункту "а" частини першої статті 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад віднесено визначення в установленому порядку розмірів відшкодувань за забруднення довкілля та інші екологічні збитки, а підпунктом 1 пункту "б" частини першої цієї статті передбачено, що вони здійснюють контроль за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення.

Окрім цього, повноваження місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища також встановлені в статтях 15, 19 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", до компетенції яких, поряд з іншими функціями, віднесено здійснення контролю за додержанням вимог природоохоронного законодавства, координацію діяльності відповідних, спеціально уповноважених, державних органів управління в галузі охорони навколишнього природного середовища на їх території. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства України.

Таким чином, звернення місцевих рад до суду з позовами про відшкодування шкоди, заподіяної довкіллю, не суперечить положенням Господарського процесуального кодексу України та інших чинних нормативних актів (лист Вищого господарського суду від 01.01.2009. "Про результати вивчення та узагальнення судової практики вирішення господарськими судами спорів, пов'язаних з охороною навколишнього природного середовища").

За змістом ст.25 Закону України «Про тваринний світ» рибальством вважається добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об'єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об'єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

За умов ст.26 Закону України «Про тваринний світ» підприємствам, установам, організаціям і громадянам у порядку спеціального використання об'єктів тваринного світу надається право ведення промислового рибальства, включаючи промисел водних безхребетних на промислових ділянках рибогосподарських водних об'єктів та континентальному шельфі України.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об'єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов'язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об'єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати; безперешкодно допускати до перевірки всіх об'єктів, де утримуються, перероблюються та реалізуються об'єкти тваринного світу, представників органів, що здійснюють державний контроль за охороною і використанням тваринного світу, своєчасно виконувати їх законні вимоги та розпорядження; своєчасно вносити збір за спеціальне використання об'єктів тваринного світу.

Згідно п.26 Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних обєктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №992 від 25.11.2015р., Держрибагентство з метою збереження водних біоресурсів та забезпечення їх раціонального використання, попередження негативного впливу промислу на умови навколишнього природного середовища у рибогосподарських водних обєктах (їх частинах) може встановлювати обмеження щодо промислового навантаження під час використання водних біоресурсів. Обмеження щодо промислового навантаження під час використання водних біоресурсів встановлюються згідно з рішеннями науково-промислової ради Держрибагентства, що прийняті на підставі наукових обґрунтувань, поданих науковими установами, що належать до сфери управління Держрибагентства або Національної академії аграрних наук. Обмеження зазначаються відповідно до законодавства у правилах рибальства та режимах промислу, що затверджуються наказом Мінагрополітики та розроблені для кожного рибогосподарського водного обєкта (його частини) (далі - правила рибальства та режими промислу).

Відповідно до п.28 Порядку добування (вилов) водних біоресурсів здійснюється відповідно до правил рибальства та режимів промислу.

Відповідно до пункту 5.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об'єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 18.03.1999р. №33, промисел водних живих ресурсів здійснюється користувачами за плату в межах виділених їм у встановленому порядку квот за дозволами та талонами встановленого зразка, виданими їм державними органами рибоохорони.

У підпункті 6.1.1 пункту 6.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об'єктах України визначено, що користувачі водних живих ресурсів зобов'язані при здійсненні промислу водних живих ресурсів здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів. Не перевищувати обсяги вилучення виділених їм квот водних живих ресурсів.

Згідно з пунктом 28 Тимчасового порядку ведення рибного господарства і здійснення рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.09.1996р. № 1192, користувачі водних живих ресурсів зобов'язані, зокрема, дотримуватися встановлених лімітів (квот) вилучення (вилову, добування, збирання), правил рибальства, інших норм щодо використання водних живих ресурсів.

Як свідчать матеріали справи, відповідно до повідомлення Державного комітету рибного господарства України №2К-85 від 23.12.2016р. про встановлення частки добування (вилову) водних біоресурсів товариству з обмеженою відповідальністю «Технопарк-Донбас» на 2017 рік встановлено частку добування (вилову) водних біоресурсів у натуральному (масовому) вигляді на спеціальне використання за видами у рибогосподарському водному обєкті (його частині) в Азовському морі із затоками, лиманами, протоками (у тому числі Утлюцький та Молочний лимани, Сиваш, Керченська протока) (для здійснення промислу): бички в кількості 256,567 т. Надано право на спеціальне використання таких видів водних біоресурсів, на які не встановлюються ліміти або добування (вилов) яких здійснюється в межах прогнозу допустимого вилову, зокрема: оселедець черноморсько-азовський прохідний добувається як прилов і не лімітується, калкан азовський в межах загального ліміту, піленгас вилучається в якості прилову.

Згідно наказу Державної азовської морської екологічної інспекції №67 від 17.03.2017р. «Про проведення заходів державного нагляду», на підставі ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Заокну України «Про тваринний світ», Положення про Державну Азовську морську екологічну інспекцію, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 26.12.2011 №136, встановлено відділу екологічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного та тваринного світу провести захід щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, а саме: Державний нагляд на підконтрольній території Державної Азовської морської екологічної інспекції в межах Донецької, Запорізької та Херсонської областей за використанням водних біоресурсів під час їх вилучення, здачі та реалізації з 21.03.2017р. по 27.03.2017р.

На виконання означеного наказу, відповідно до направлення Державної Азовської морської екологічної інспекції №114 від 17.03.2017 на проведення заходу державного нагляду на підконтрольній території Державної Азовської морської екологічної інспекції в межах Донецької, Запорізької та Херсонської областей за використанням водних біоресурсів під час їх вилучення, здачі та реалізації направлено ОСОБА_11 ст. держінспектор, дата проведення у термін з 21.03.2017 по 27.03.2017; відповідно до направлення №115 від 17.03.2017р. ОСОБА_12 держінспектор для проведення у термін з 21.03.2017 по 27.03.2017.

Матеріали справи містять свідоцтво видане ОСОБА_11 у тому, що він пройшов курс навчання в (мовою оригіналу) «ГП Аз-ЮгНИРО» за методикою визначення видової приналежності, а також здійснення індивідуальних іхтіологічних промеров риб Азовського басейну. Компетентний в проведенні неповного біологічного аналізу (визначення довжини, маси тіла, полу та стадії зрілості) риб.

21.03.2017 в смт. Ялта Мангушського району Донецької області державними інспекторами Державної Азовської морської екологічної інспекції виявлено порушення порядку спеціального використання водних біоресурсів.

За змістом службових записок ОСОБА_11 та ОСОБА_12 на імя начальника Державної Азовської морської екологічної інспекції, 21.03.2017 у сел. Ялта, Мангушського району, Донецької області, при здійсненні екологічного контролю виявлено порушення порядку спеціального використання водних біоресурсів при проведенні промислового вилову бичка ТОВ «Технопарк-Донбас». Так, двома бригадирами прибережного лову (1-ої бригади ОСОБА_6 та 2-ої бригади ОСОБА_5І.) при промисловому лові бичка допущено 100% прилов інших риб, а саме 1-а бригада виловила 484 особин пелінгасу, 28 особин калкану азовського, 2 особини чорноморсько-азовського оселедця; 2-а бригада підприємства виловила 277 особин пелінгасу, 19 особин калкану азовського, 1 особину чорноморсько-азовського оселедця. Фактично було проведено промисел даних видів риб, що в даний час в даному місці заборонено. При цьому у 1 бригади 98,3% піленгасу та 75% калкана азовського, а у 2 бригади 81% піленгасу та 89,5% калкана азовського не відповідали нормам промислового розміру, але зазначена риба у водойм випущена не була, знаряддя лову не приведені у неробочий стан, відповідних записів з даного приводу у Промислових журналах відповідальними особами не зроблено.

Визначено як порушення ст.ст.26, 34 Закону України «Про тваринний світ», п.26, 28 «Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних обєктах, внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та континентальному шельфі України», п.п.2), 3) п.10; пп.1), 4) п.11; п.12; пп.1) п.13 ОСОБА_4 рибальства в басейні Азовського моря у 2017р.

По факту виявлених порушень 21.03.2017 складено акти перевірки улову на присутність риб непромислового розміру, протоколи про вчинення адміністративного правопорушення №012698, №012674, передбаченого ч.5 ст. 85 Кодексу України про адміністративне правопорушення та проведено описи знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, плавучих, транспортних засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів вилучених у ОСОБА_6 та ОСОБА_5, відібрано у означених осіб пояснення та отримано від них розписки про прийняття на зберігання вилученого майна.

За даними опису знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, плавучих, транспортних засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів вилучених у ОСОБА_6 згідно протоколу від 21.03.2017 №012698 державним інспектором визначено кількість свіжовиловленої риби у неживому стані у тому числі у кілограмах, а саме: піленгас 247кг, калкан азовський 7кг, оселедець чорноморсько-азовський 0,5кг.

За даними опису знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, плавучих, транспортних засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів вилучених у ОСОБА_5 згідно протоколу від 21.03.2017 №012674 державним інспектором визначено кількість свіжовиловленої риби у неживому стані у тому числі у кілограмах, а саме: піленгас 156кг, калкан азовський 5кг, оселедець чорноморсько-азовський 0,2кг.

Як свідчать посвідчення рибалки ОСОБА_5 №16 від 06.03.2017р. та ОСОБА_6 №14 від 06.03.2017, їх місцем роботи визначено товариство з обмеженою відповідальністю «Технопарк-Донбас», скріплені печаткою останнього.

При здійсненні промислу водних живих ресурсів користувач зобов'язаний згідно пункту 6.1.3 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об'єктах України вести на кожному приймальному пункті, приймальному судні журнали з обліку прийнятих та реалізованих водних живих ресурсів.

Відповідно до пункту 42 Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних обєктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №992 від 25.11.2015р., добуті (виловлені) водні біоресурси обліковуються на рибоприймальному пункті з оформленням відповідної квитанції. Особа, що приймає добуті (виловлені) водні біоресурси, реєструє квитанцію у журналі обліку прийнятих водних біоресурсів та видає примірник квитанції рибалці, який здав добуті (виловлені) водні біоресурси.

Відповідно до додатку до журналу обліку вилучених водних біоресурсів відповідача №8 від 10.03.2017, ним, як користувачем водних біоресурсів на підставі дозволу №0204 з 07.03.2017 по 07.03.2022, із зазначенням: району робіт Азовське море згідно ОСОБА_4 рибальства у басейні Азовського моря у 2017р. та Тимчасових правил промислового рибальства у басейні Азовського моря; типу, назви, бортового номеру судна; переліку та параметрів знарядь лову, їх кількості, номерів бирок та переліку дозволених до вилову видів водних біоресурсів, що відповідає приведеному у повідомленні Державного комітету рибного господарства України №2К-85 від 23.12.2016р., визначено відповідальним за добування, зокрема, ОСОБА_5

У вказаному журналі містяться дані про вилов 21.03.2017р. ТОВ «Технопарк - Донбас» пелінгасу 156кг, калкану 5кг, оселедця 0,2кг, ОСОБА_5

Відповідно до додатку до журналу обліку вилучених водних біоресурсів відповідача №7 від 10.03.2017р., визначено відповідальним за добування, зокрема, ОСОБА_6

У журналі №7 від 10.03.2017р. містяться дані про вилов ТОВ «Технопарк - Донбас» пелінгасу 247кг, калкану 7кг, оселедця 0,5кг, ОСОБА_6

Такі відомості засвідчено відповідачем, що підтверджується підписом та печаткою з боку останнього на квитанціях №14 та №15 про отримання риби від зазначених рибалок.

За умов п.10 ОСОБА_4 рибальства в басейні Азовського моря у 2017 році прилов водних біоресурсів при промислі інших видів риб будь-якими знаряддями лову не повинен перевищувати 50 % маси всього улову за промислове зусилля. Проте, улов бичка склав 0 кг.

Згідно п.11 ОСОБА_4 допускається промисел: 1) оселедця чорноморсько-азовського прохідного у Керченській протоці: одностінними сітками та ставними неводами - з 10 лютого до 31 травня і з 01 жовтня до 31 грудня; закидними неводами у кількості 2 одиниці - з 10 лютого до 31 березня і з 01 жовтня до 31 грудня. Промисловий розмір оселедця - 15 см. Між тим, дві бригади відповідача проводили промисловий лов риби на відстані біля 270 км. від Керченського протоки 3) бичків: з 15 серпня до 15 грудня та з 15 березня до 15 квітня в Азовському морі; 4) піленгаса: дозволяється вилучення лише як прилову при проведенні промислу інших видів риб в Азовському басейні.

У п.12 ОСОБА_4 визначено мінімальний розмір калкана азовського, допустимий до вилучення (промисловий розмір), - 27 см. Особини калкана азовського, що не досягли промислового розміру, повинні випускатися у рибогосподарський водний об'єкт.

Забороняється користувачам водних біоресурсів спеціалізований промисел піленгаса та калкана азовського (крім вилучення цих видів як прилову) (п.13 ОСОБА_4).

В матеріалах справи містяться копії постанов Першотравневого районного суду Донецької області від 24.04.2017 по справі №241/418/17 (№3/241/144/2017) та від 12.05.2017 по справі №241/416/17 (№3/241/143/2017).

Постановою Першотравневого районного суду Донецької області у справі №241/418/17 (№3/241/144/2017) встановлено, що ОСОБА_6 21.03.2017 у Азовському морі біля смт. Ялта Мангушського району Донецької області, будучі бригадиром ТОВ «Технопарк Донбас», грубо порушено правила здійснення інших видів спеціального використання обєктів тваринного світу, а саме: при проведені промислового лову бичка допущено 100% вилов інших риб: піленгасу - 484 особини, калкану азовського 28 особин, чорноморсько-азовського оселедця 2 особини, тобто фактично було проведено промисел даних видів риб, що в даний час в даному місці заборонено; при цьому, 98,3% піленгасу та 75 % калкана азовського не відповідали нормам промислового розміру, але зазначена риба у водойму випущена не була, знаряддя лову не приведені у неробочий стан, відповідних записів з даного приводу у Промислових журналах відповідальними особами не зроблено; визнано винним ОСОБА_6 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.85 ч.5 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень в дохід держави, без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих об'єктів тваринного світу.

Постанова від 24.04.2017 у справі №241/418/17 (№3/241/144/2017) набрала законної сили 04.05.2017, позначка про що міститься на копії даного судового акту.

Постановою Першотравневого районного суду Донецької області у справі №241/416/17 (№3/241/143/2017) встановлено, що ОСОБА_5 грубо порушено правила здійснення інших видів спеціального використання обєктів тваринного світу, а саме 21.03.2017р. у Азовському морі біля смт.Ялта Мангушського району Донецької області, будучі бригадиром ТОВ «Технопарк Донбас», при проведенні промислового лову бичка допущено 100% вилов інших риб: піленгасу 277 особин, калкану азовського 19 особин, чорноморсько-азовського оселедця 1 особина, тобто фактично проведено промисел даних видів риб, що в даний час в даному місці заборонено; при цьому, 81% піленгасу та 89,5% калкана азовського не відповідали нормам промислового розміру, але зазначена риба у водойму випущена не була, знаряддя лову не приведені у неробочий стан, відповідних записів з даного приводу у Промислових журналах відповідальними особами не зроблено; визнано винним ОСОБА_5 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.85 ч.5 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень в дохід держави, без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих об'єктів тваринного світу.

Постанова від 12.05.2017 по справі №241/416/17 (№3/241/143/2017) набрала законної сили 22.05.2017, позначка про що міститься на копії даного судового акту.

За змістом ч.4 ст.75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч.6 згаданої норми процесуального права постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обовязковою для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Беручи до уваги викладене, має місце правопорушення у сфері природоохоронного законодавства скоєне рибалками ОСОБА_5 і ОСОБА_6, які, у свою чергу, на час його вчинення перебували у трудових відносинах із відповідачем та виконували свої трудові (службові) обовязки.

Матеріали справи містять розрахунок збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів, відповідно до ОСОБА_3 розрахунків збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої спільним наказом Міністерства аграрної політики України та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 12.07.2004р. за №248/273, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 12.11.2004р. за №1446/10045, який складено та підписано заступником начальника управління Державного агентства рибного господарства України - начальником відділу регулювання рибальства та іхтіології горобець Т.О., головним спеціалістом відділу регулювання рибальства та іхтіології Державного агентства рибного господарства України ОСОБА_13

Згідно розрахунку збитки склали 2426090,20грн.

21.07.2017 Державною Азовською морською екологічною інспекцією направлено товариству з обмеженою відповідальністю «Технопарк-Донбас» претензію №11 від 19.07.2017 на відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству, внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів, у розмірі 2426090,20 грн.

У зв'язку з тим, що збитки відповідачем не сплачені, прокурор звернувся з даним позовом до господарського суду.

Відтак, здійснивши аналіз правового статусу позивачів у даній справі та викладеного, поряд із обґрунтуванням наведеним у позовній заяві, є наявним право прокурора на звернення з позовом в інтересах держави в особі Державної Азовської морської екологічної інспекції та Ялтинської селищної ради.

Відповідно до ч.1 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов'язків (ч.1 ст.1172 Цивільного кодексу України).

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.

Вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарському суду слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди.

Разом з тим, розглядаючи справи про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення природноресурсового, природоохоронного законодавства про забезпечення екологічної безпеки, господарські суди повинні обов'язково враховувати наявність таких умов відповідальності, як безпосередній причинний зв'язок між відповідними діями (бездіяльністю) і шкодою та вина відповідача.

Підставою для притягнення особи до відповідальності у вигляді відшкодування шкоди є склад цивільного правопорушення, який складається з: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; шкоди, завданої такою поведінкою; причинного звязку між протиправною поведінкою і шкодою; вини особи, яка заподіяла шкоду, у вигляді умислу або необережності.

Відповідальність у вигляді відшкодування шкоди може бути покладено на особу за наявності в її діях складу цивільного правопорушення.

Відсутність одного із елементів складу цивільного правопорушення є підставою для звільнення особи від відповідальності у вигляді відшкодування шкоди.

За викладених обставин господарський суд приходить до висновку, щодо наявності таких умов відповідальності, як безпосередній причинний зв'язок між відповідними діями (бездіяльністю) і шкодою та виною відповідача.

За приписами статті 63 Закону України "Про тваринний світ" порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні правил використання об'єктів тваринного світу; незаконному вилученні об'єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об'єктів тваринного світу. Законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 4 статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно ч.1 ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до пункту 52 Тимчасового порядку ведення рибного господарства і здійснення рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1192 від 28.09.1996р., порушення вимог цього Тимчасового порядку та відповідних нормативних актів у галузі охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову і кримінальну відповідальність згідно із законодавством. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів несуть особи, винні у: незаконному вилученні об'єктів водних живих ресурсів із природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших вимог використання водних живих ресурсів, передбачених законодавством; порушенні інших вимог, передбачених законодавством з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Відповідно до п.п.54, 55 Тимчасового порядку ведення рибного господарства і здійснення рибальства підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати збитки, заподіяні ними внаслідок порушення вимог цього Тимчасового порядку, правил рибальства та інших нормативних і законодавчих актів з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів, у порядку і розмірах, встановлених законодавством. Відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству, здійснюється на підставі обчислених відповідно до затверджених в установленому порядку такс і методик нарахування збитків, а у разі їх відсутності - за фактичними витратами коштів на відтворення водних живих ресурсів.

Відповідно до п.1.2 ОСОБА_3 розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів №248/273 від 12.07.2004 (надалі - ОСОБА_3), вона призначена для розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству України юридичними та фізичними особами (підприємцями), у тому числі іноземними, унаслідок незаконного (з порушенням правил рибальства і охорони водних живих ресурсів) добування або знищення запасів водних живих ресурсів у територіальних та внутрішніх водах, на континентальному шельфі та у виключній (морській) економічній зоні України.

Підставою та основними вихідними даними для розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству порушенням правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, можуть бути акти, рапорти, повідомлення, службові записки, фотографії та інші документи, складені посадовими особами спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів, спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань рибного господарства та посадовими особами їх територіальних органів, посадовими особами підприємств, установ та організацій, що здійснюють охорону, використання і відтворення тваринного світу, та громадськими інспекторами у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, та особами, що безпосередньо спостерігали ті або інші вияви спричинення збитків, прямі підрахунки і виміри, результати контрольних ловів, а також офіційні відомості науково-дослідних установ та організацій про стан сировинних запасів даного об'єкта промислу та інші аспекти спричинення збитків (пункт 1.3 ОСОБА_3).

Збитки відшкодовуються у разі: загибелі риби (на всіх стадіях розвитку), інших водних живих ресурсів, а також їх незаконного вилучення з водних об'єктів; зменшення запасів риби, інших водних живих ресурсів при погіршенні умов їх існування і відтворення (пункт 1.4 ОСОБА_3).

Визначення заподіяних збитків підраховується послідовно. Спочатку підраховується розмір прямих збитків у вартісному виразі, а потім збитки від утрати потомства. Сума величин безпосередніх збитків та від утрати потомства приймається за загальний збиток, завданий рибному господарству внаслідок загибелі або незаконного вилучення водних живих ресурсів з водних об'єктів (п.3.1, п.3.2, п.3.3 ОСОБА_3).

Відповідно до пп.4.1.1 п.4.1 прямі збитки для риб, водних безхребетних і водних живих ресурсів "сидячих" видів (крім водних рослин) за формулою:

n1p x k1p x k2

N1 = Z (n x p + ------------ + -------------),

100 100

де N1 - розмір збитків, заподіяних загибеллю особин або їх незаконним вилученням з водного середовища (грн.);

Z - вартість продукції, виготовленої з 1 кг сировини, за діючими роздрібними ринковими цінами регіону на момент проведення розрахунку збитків (грн.);

n - кількість загиблих або незаконно добутих з водойми статевозрілих особин (шт.);

p - середня маса статевозрілої особини (кг);

n1 - кількість загиблих личинок (шт.);

n2 - кількість загиблої ікри (шт.);

k1 - коефіцієнт промислового повернення від личинок (у відсотках);

k2 - коефіцієнт промислового повернення від ікри (у відсотках).

За змістом пп.4.2.1 п.4.2 ОСОБА_3 збитки від втрати потомства для риб, водних безхребетних і водних живих ресурсів "сидячих" видів за формулою:

n x Q x k x p x r x c

N2 = --------------------- x Z,

10000

де N2 - розмір збитків, заподіяних втратою потомства (грн.);

n - кількість загиблих або незаконно добутих статевозрілих особин (шт.);

Q - середня плодючість ікринок, личинок (шт.);

k - коефіцієнт промислового повернення від ікри (личинок) (у відсотках);

p - середня маса статевозрілої особини (кг);

r - відносна частина (або доля) самок у стаді (у відсотках);

c - кратність нересту (раз);

Z - вартість продукції, виготовленої з 1 кг сировини, за діючими роздрібними ринковими цінами регіону на момент проведення розрахунку збитків (грн.).

Представником позивача 1 та експертом у судовому засіданні 23.05.2018р. пояснено розрахунок збитків, завданих рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства охорони водних біоресурсів, що міститься в матеріалах справи, та його проведення за скороченою формулою (згідно наведених у додатку 2 до ОСОБА_3 прикладів).

При розрахунку для значення Z - вартість продукції, виготовленої з 1 кг сировини, за діючими роздрібними ринковими цінами регіону на момент проведення розрахунку збитків, прийнято листи:

- ФОП ОСОБА_7 № б/н від 11.04.2017, у якому повідомлено, що ціна риби свіжої охолодженої за 1 кг. становить: піленгас 40 кг., чорноморсько-азовський оселедець 35 грн.;

- ФОП ОСОБА_3 № б/н від 11.04.2017: піленгас 40 кг., калкан азовський 120грн., чорноморсько-азовський оселедець 30 грн.;

- ФОП ОСОБА_8 № б/н від 11.04.2017: піленгас 40 кг., калкан азовський 120грн., чорноморсько-азовський оселедець 25 грн.;

- ФОП ОСОБА_9 № б/н від 11.04.2017: піленгас 35 кг., калкан азовський 120грн., чорноморсько-азовський оселедець 35 грн.

Для підрахунку збитків від втрати потомства значення p, Q, c, r, k взяті показники з додатку до п.1.8 ОСОБА_3 розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів «Перелік середніх біологічних показників основних видів риб, інших водних живих ресурсів» таблиця «Азовське море: піленгас, камбала-калкан, оселедець».

У підтвердження видів господарської діяльності вказаних субєктів господарювання суду надано витяги з веб-сайту «Міністерство юстиції України» щодо ФОП ОСОБА_7, ФОП ОСОБА_3, ФОП ОСОБА_14, ФОП ОСОБА_8, зокрема, видами діяльності визначено: ОСОБА_7 - роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами (основний); роздрібна торгівля з лотків і на ринках іншими товарами; ОСОБА_3 - роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами (основний); ОСОБА_14 - роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами (основний); роздрібна торгівля з лотків і на ринках іншими товарами; ОСОБА_8 - морське рибальство (основний); прісноводне рибальство; роздрібна торгівля рибою, ракоподібними та молюсками в спеціалізованих магазинах.

Доказів, що спростовують означену роздрібну ринкову ціну регіону на момент проведення розрахунку збитків ані суду першої інстанції , ані суду апеляційної інстанції не надано.

Перевіривши розрахунок збитків, з урахуванням встановленого вище, колегія суддів дійшла висновку про його обґрунтованість.

Відтак, позовні вимоги керівника Маріупольської місцевої прокуратури №1, в інтересах держави в особі Державної Азовської морської екологічної інспекції, Ялтинської селищної ради до товариства з обмеженою відповідальністю «Технопарк-Донбас» про стягнення 2426090,20 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу на користь Ялтинської селищної ради Мангушського району Донецької області, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню.

Погоджуючись з висновками суду першої інстанції щодо обґрунтованості позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відповідачем ані до суду першої інстанції, ані до суду апеляційної інстанції не надано будь-яких доказів на спростування заявлених до стягнення суми збитків. Заперечення відповідача фактично зводяться до того, що ним не порушено майнових прав позивача та не завдано шкоди в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Також відповідач не згодний з розрахунком матеріальної шкоди, а сам розрахунок збитків, на думку відповідача, зроблений з грубим порушенням ОСОБА_3 розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що такі твердження відповідача позбавлені належної переконливості, оскільки шкода, завдана навколишньому природному середовищу внаслідок протиправних дій вищевказаних осіб, обрахована спеціалістами управління охорони водних біоресурсів, регулювання рибальства та іхтіології Державного агентства рибного господарства України на підставі ОСОБА_3 розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої спільним наказом Міністерства аграрної політики України та Мінприроди України від 12.07.2004 за №248/273 (далі - ОСОБА_3).

Прямий збиток від вчиненого порушення обрахований на підставі даних у протоколах про адміністративне правопорушення за №№012698, 012074, пояснень порушників, описів природних ресурсів, актів перевірки улову на присутність риб промислового розміру, службових записок, інших матеріалах справи про адмінправопрушення та становить 71 248,7 грн., збиток від втрати потомства 2 354 841,5 грн., таким чином загальні збитки, заподіяні рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних біоресурсів становить 2 426 090,2 грн. У зв'язку з тим, що вказані збитки спричинені найманими працівниками підприємства ТОВ «Технопарк-Донбас», що засвідчено в протоколах від 21.03.2017 за №№012698, 012074 та в постановах про накладення адміністративного стягнення, відповідно до ч. 1 ст.1172 ЦК України, юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов'язків.

При цьому колегія суддів звертає увагу на той факт, що згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом діяльності ТОВ «Технопарк-Донбас» () є морське рибальство (код КВЕД 03.11).

Щодо розрахунку колегія суддів зазначає, що згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ФОП ОСОБА_7, ОСОБА_9, ОСОБА_3, ОСОБА_8 зареєстровані як суб'єкти підприємницької діяльності та мають право здійснювати роздрібну торгівлю продовольчими товарами. Той факт, що вони не здійснювали реалізацію окремого виду риби у певний період, не свідчить про те, що інформація про ціну товару є недостовірною.

Щодо тверджень апелянта про те, що суд першої інстанції посилався в рішенні на пояснення експерта який надав свою характеристику розрахункам, наданим позивачем, що не узгоджується з приписами чинного ГПК України, оскільки на даний час ГПК України не передбачає можливості допита спеціаліста, експерт в процесі міг виступати виключно у разі проведення експертизи, колегія суддів зазначає, що ухвалою господарського суду Донецької області від 07.05.2018, зокрема, викликано головного спеціаліста відділу регулювання рибальства та іхтіології Державного агентства рибного господарства України ОСОБА_13 у судове засідання 23.05.2018 для надання консультацій та роз'яснень щодо проведеного Державним агентством рибного господарства України розрахунку збитків, завданих рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних біоресурсів ТОВ «Технопарк-Донбас».

У відповідності до ч.1, 3 ст. 71 ГПК України спеціалістом є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками, необхідними для застосування технічних засобів, і призначена судом для надання консультацій та технічної допомоги під час вчинення процесуальних дій, повязаних із застосуванням таких технічних засобів (фотографування, складання схем, планів, креслень, відбору зразків для проведення експертизи тощо). Спеціаліст зобовязаний зявитися до суду за його викликом, відповідати на поставлені судом питання, надавати консультації та розяснення, у разі потреби надавати суду іншу технічну допомогу.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правомірно викликано до суду спеціаліста для надання консультацій та роз'яснень щодо проведеного Державним агентством рибного господарства України розрахунку збитків, завданих рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних біоресурсів ТОВ «Технопарк-Донбас».

Щодо аргументу відповідача про відсутність преюдиційної сили постанов суду про притягнення рибалок до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, колегія суддів зазначає, що відповідно до приписів частин 4, 5 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Відповідачем не надано суду належних доказів на спростування факту незаконного вилову риби, встановленого зазначеними постановами суду про притягнення рибалок до адміністративної відповідальності.

Опираючись на вищевикладене, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з викладеними в оскаржуваному рішенні мотивами відхилення доводів скаржника, у зв'язку з чим підстави для скасування рішення господарського суду Донецької області від 23.05.2018 у справі № 905/115/18 відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 282 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ТОВ "Технопарк-Донбас" на рішення господарського суду Донецької області від 23.05.2018 у справі № 905/115/18 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Донецької області від 23.05.2018 у справі № 905/115/18 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Повний тест постанови апеляційного суду складено 30.11.2018.

Постанова суду може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 20 днів з дня його проголошення.

Головуючий суддя М.М. Слободін

Суддя В.В. Россолов

Суддя О.І. Склярук