ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2018 року Справа № 916/219/16
м. Одеса, пр-т Шевченка, 29

Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Мишкіної М.А.

суддів Аленіна О.Ю., Поліщук Л.В.

секретар судового засідання Кияшко Р.О.

за участю представників учасників справи:

від С(Ф)Г «Світанок»- не з'явився;

від Першого Приморського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції - не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Селянського (фермерського) господарства «Світанок»

на ухвалу господарського суду Одеської області від 13 серпня 2018 року про залишення без розгляду позову

у справі №916/219/16

за позовом Селянського (фермерського) господарства «Світанок»

до Першого Приморського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції

про стягнення 140801,06грн., -

суддя суду першої інстанції: Смелянець Г.Є.

час і місце постановлення ухвали: 13.08.2018р. о 17:03год., м. Одеса, господарський суд Одеської області, зала судових засідань №16

повний текст ухвали складений 15.08.2018р.

Учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги.

встановив:

19.12.2016р. Селянське (фермерське) господарство "Світанок" звернулося до господарського суду Одеської області з позовом до першого Приморського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції м. Одеса про стягнення 140 801,06 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що при виконанні судового наказу про стягнення коштів державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження в зв'язку з самостійним виконанням боржником вимог виконавчого документу. Однак, як вказує позивач, кошти з розрахункового рахунку Першого Приморського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції м. Одеса на його рахунок згідно наказу №916/3418/13 не поступили, в зв'язку з чим позивачем на підставі ст. ст. 22, 1166, 1173 ЦК України заявлено вимоги про стягнення коштів в сумі 91 633,50 грн. згідно наказу та 49 167,56 грн. втраченої вигоди.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 01.02.2016р. відмовлено у прийнятті позовної заяви СФГ «Світанок».

Постановою Одеського апеляційного господарського суду від 12.12.2016р. ухвалу господарського суду Одеської області скасовано, позовні матеріали передано на розгляд місцевого господарського суду.

16.02.2017р. відповідач подав суду першої інстанції заперечення на позов, в яких просив відмовити у задоволенні позову та зазначив, що після відновлення виконавчого провадження виконавче провадження було зупинено, відносно боржника заходи примусового виконання не вживались, грошові кошти на депозитний рахунок Першого ВДВС від АТ «Імексбанк» в сумі 91633,50грн. для подальшого їх перерахування на користь стягувача не надходили.

Рішенням господарського суду Одеської області від 16.02.2017р. у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Одеського апеляційного господарського суду від 01.06.2017р. рішення суду скасовано, позовні вимоги задоволено частково - стягнуто з Державного бюджету України на користь С(Ф)Г «Світанок» грошові кошти в сумі 91633,50грн.; в іншій частині позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 30.03.2018р. рішення господарського суду Одеської області від 16.02.2017р. та постанову Одеського апеляційного господарського суду від 01.06.2017р. у справі №916/219/16 скасовано, а справу №916/219/16 направлено на новий розгляд до господарського суду Одеської області.

Верховний суд у своїй постанові від 30.03.2018р., зокрема, зазначив, що суди попередніх інстанцій не вирішили питання про залучення у даній справі в якості іншого відповідача відповідний територіальний орган Державної казначейської служби України

Ухвалою місцевого господарського суду від 29.05.2018р. прийнято справу №916/219/16 до провадження та призначено підготовче засідання у справі на 27.06.2018р.

20.06.2018р. відповідач подав суду першої інстанції заперечення на позов, в якому просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою від 27.06.2018р. відкладено підготовче засідання на 18.07.2018р.; ухвалою від 18.07.2018р. продовжено строк проведення підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 13.08.2018р.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 13.08.2018р. (суддя Смелянець Г.Є.) позов С(Ф)Г «Світанок» до Першого Приморського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції про стягнення 140801,06грн. у справі №916/219/16 залишено без розгляду.

Ухвала суду з посиланням на ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226 ГПК України мотивована нез'явленням позивача у судове засідання без поважних причин та неповідомленням ним про причини неявки. Також, з врахуванням вимог ч.1 ст.48 ГПК України суд зазначив, що виконати вказівки, які містяться у постанові Верховного Суду від 30.03.2018р. та вирішити питання про залучення до участі у справі іншого відповідача є можливим лише за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, у зв'язку з чим господарський суд дійшов висновку про залишення без розгляду позовної заяви С(Ф)Г «Світанок». При цьому суд не прийняв до уваги електронний лист, який надійшов на офіційну електрону адресу суду 25.06.2018р. о 09:52 від , оскільки текстовий документ цього листа не містить підпису, за яким можливо ідентифікувати відправника. Водночас, електронний лист не містить електронного цифрового підпису, наявність якого є обов'язковою в силу вимог ч.1 ст.7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", згідно з якою оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов'язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

30.10.2018р. до Південно-західного апеляційного господарського суду через господарський суд Одеської області надійшла апеляційна скарга Селянського (Фермерського) господарства «Світанок» (підписана адвокатом Нестеренко М.М. та надіслана скаржником поштою 22.10.2018р.), в якій скаржник просить скасувати оскаржену ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає наступне. На С(Ф)Г «Світанок» немає найманих працівників, підприємство складається з однієї особи, яка являється одночасно директором підприємства; штатного юриста та адвоката на підприємстві немає, оскільки прибутки підприємства не дозволяли забезпечити йому належний юридичний супровід усіх його судових справ. На адресу С(Ф)Г «Світанок» надходили листи від господарського суду Одеської області, які не були вчасно розглянуті у зв'язку із тимчасовою відсутністю директора за місцезнаходженням підприємства. Моніторинг руху справи №916/219/16 було доручено представнику, який на зв'язок із позивачем не виходить. Листи, що надходили на адресу СФГ «Світанок» (яка є одночасно місцем проживання директора) отримувались дружиною директора, яка зазначеним документам значення не надала та не повідомила директора про призначення судових засідань. Окрім того, дружина не має юридичної освіти та з правовими наслідками неповідомлення директора про призначення справи до розгляду не ознайомлена, в тому числі з можливістю та повноваженнями суду залишити позов без розгляду. Отже, причини нез'явлення представників СФГ «Світанок» до суду у цій справі не можна вважати неповажними. Неявка позивача не була пов'язана із халатним ставленням до реалізації ним своїх процесуальних обов'язків. Враховуючи практику ЄСПЛ та положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, СФГ «Світанок» вважає, що оскаржувану ухвалу слід скасувати, адже її постановлення фактично унеможливлює позивачу захист його прав, що не є пропорційним заходом щодо обмеження доступу до суду. Повторне звернення позивача до суду з позовом неможливе, оскільки підприємство має значні фінансові труднощі і не буде здатне сплатити судовий збір за подання позову повторно; зволікання із пред'явленням позову до відповідача може потягнути за собою пропуск позовної давності та неможливість захистити свої права у судовому порядку.

Ухвалою суду апеляційної інстанції від 05.11.2018р. поновлено скаржнику строк на апеляційне оскарження рішення; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою С(Ф)Г «Світанок» на ухвалу господарського суду Одеської області від 13.08.2018р.; встановлено іншим учасникам справи згідно з нормами ст.263 ГПК України строк для подання відзиву на апеляційну скаргу до 16.11.2018р.; роз'яснено іншим учасникам справи їх право в строк до 16.11.2018р. подати до суду разом з відзивом на апеляційну скаргу або окремо будь-які заяви чи клопотання з процесуальних питань.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.11.2018р. призначено справу до розгляду на 30.11.2018р.

26.11.2018р. до суду апеляційної інстанції надійшла заява від представника С(Ф)Г «Світанок» про розгляд апеляційної скарги його без участі.

Учасники справи своїх представників в засідання суду апеляційної інстанції не направили.

Відповідно до ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Згідно із п.14 ч.1 ст.255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції: про залишення позову (заяви) без розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази стосовно фактів, наведених скаржником, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги виходячи із наступного.

За змістом норм ГПК України залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв'язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому (п.4.8 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.2011р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції»).

Залишення позову без розгляду пов'язане з обставинами, які виключають розгляд справи у господарському суді до їх усунення. Провадження у справі у господарському суді закінчується без ухвалення рішення за наявності точно встановлених у законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до господарського суду за захистом і можливість застосування яких втрачена.

Відповідно до ст. 2 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно із ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Європейський суд з прав людини у справі "Воловік проти України" (заява №15123/03), визначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою. Тому, судові акти щодо відмови у розгляді тощо, які є формалізованими, не відповідають самій меті розгляду на предмет прийнятності, та фактично позбавляють доступу до суду.

Оскаржувана ухвала була постановлена місцевим господарським судом під час підготовчого провадження, у підготовчому засіданні.

Відповідно до ст.177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з'ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно із ч.2 ст.182 ГПК України У підготовчому засіданні суд: 1) оголошує склад суду, а також прізвища секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з'ясовує наявність підстав для відводів; 2) з'ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; 3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; 4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об'єднання справ і роз'єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; 5) може роз'яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; 6) з'ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; 7) з'ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; 9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи; 11) направляє судові доручення; 12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; 13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення; 14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; 15) встановлює порядок з'ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; 16) з'ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; 17) вирішує питання про колегіальний розгляд справи; 18) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; 19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Згідно із ч.ч.1,2 ст.183 ГПК України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Постановляючи оскаржену ухвалу місцевий господарський суд зазначив про те, що неявка позивача у судове засідання перешкоджає вирішенню питання про залучення іншого відповідача у справі на виконання вказівок, які містяться у постанові Верховного суду у даній справі, отже позов підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ст.48 ГПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених в частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Відповідач, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необґрунтованих дій позивача. Питання про розподіл судових витрат вирішується в ухвалі про заміну неналежного відповідача.

Ухвалою місцевого господарського суду від 29.05.2018р. суд постановив прийняти справу № 916/219/16 до свого провадження; справу розглядати за правилами загального позовного провадження та запропонував позивачу привести позовну заяву у відповідність до вимог ст.162 ГПК України.

Як ухвалою суду від 29.05.2018р., так і ухвалами суду першої інстанції, які були постановлені після прийняття справи №916/219/16 до провадження, явка представника позивача в судове засідання не визнавалася обов'язковою.

Згідно із ч.4 ст.202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з'явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Приписи ст.48 ГПК України містять виключення, за якими питання про залучення до участі у справі співвідповідача або заміну первісного відповідача належним відповідачем може бути вирішено судом також після закінчення підготовчого провадження у справі - якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Отже питання залучення іншого відповідача у даній справі могло вирішуватися як під час проведення підготовчого засідання у справі, так і після проведення такого, у разі виконання позивачем вимог, зазначених у ч.3 ст.48 ГПК України.

Колегія суддів звертає увагу на те, що норма п.4 ч.1 ст.226, ч.4 ст.202 ГПК України надає суду першої інстанції право залишити позов без розгляду у разі неявки представника позивача саме у судове засідання або неповідомлення про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.185 ГПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи обставини, що склалися станом на дату проведення підготовчого засідання 13.08.2018р., у господарського суду першої інстанції не було перешкод для постановлення ухвали про закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду по суті відповідно до п.3 ч.2 ст.185 ГПК України та/або постановлення ухвали про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження (ч.1 ст.185 ГПК України).

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ст.15 ГПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Принцип пропорційності у господарському судочинстві в даному випадку судом першої інстанції не дотриманий, оскільки не забезпечено розумний баланс між приватним та публічним інтересом, не враховано особливості предмету спору, значення розгляду справи для позивача, загальна тривалість судового провадження, тощо.

Залишення позову без розгляду з підстав неявки позивача (його представника) у підготовче засідання є порушенням норм процесуального права, суперечить завданням підготовчого провадження і підготовчого засідання, є непропорційним заходом при здійсненні провадження у даній справі, на що вказує скаржник в апеляційній скарзі.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з ч.3 ст. 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи встановлення судом апеляційної інстанції порушення судом першої інстанції норм процесуального права, апеляційна скарга С(Ф)Г «Світанок» підлягає задоволенню, оскаржувана ухвала - скасуванню, а справа - направленню до господарського суду Одеської області для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 232-236, 240, 269, 270, 271, 275, 280, 281-284, 286-288 ГПК України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу задовольнити.

Ухвалу господарського суду Одеської області від 13 серпня 2018 року у справі №916/219/16 скасувати.

Справу №916/219/16 направити до господарського суду Одеської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття згідно ст.284 ГПК України.

Постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена у касаційному порядку, згідно положень ст.ст. 286,288 ГПК України.

Повна постанова складена 03 грудня 2018 року.

Головуючий суддя М.А. Мишкіна

Суддя О.Ю. Аленін

Суддя Л.В. Поліщук