ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2018 року

м. Київ

Справа № 915/1253/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Сухового В.Г. - головуючого, Булгакової І.В., Львова Б.Ю.,

за участю секретаря судового засідання - Журавльова А.В.,

за участю представників:

позивача - Орел А.В.,

відповідача - Павленко О.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу

Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром" (правонаступник - Товариство з обмеженою відповідальністю "Миколаївмолпром")

на постанову Одеського апеляційного господарського суду від 01.08.2018 (головуючий суддя Мишкіна М.А., судді Будішевська Л.О., Таран С.В.) у справі № 915/1253/17 Господарського суду Миколаївської області

за позовом Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром"

до Миколаївського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України

про визнання протиправним та скасування рішення № 22-ріш від 19.09.2017

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У листопаді 2018 року Приватне акціонерне товариство "Миколаївмолпром" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Миколаївської області із позовом до Миколаївського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (далі - відповідач), в якому просило скасувати рішення адміністративної колегії Миколаївського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №22-ріш від 19.09.2017 по справі №2-26.215/11-2017 про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу у сумі 68 000 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач, зокрема зазначив, що спірне рішення не відповідає вимогам чинного законодавства, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки всупереч приписам пункту 6 Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, з порушенням правил підвідомчості справ відповідачем було самостійно прийнято Розпорядження від 07.02.2017 року №11-р та розпочато розгляд справи №2-26.215/11-2017, не дивлячись на той факт, що заявник зареєстрований у м. Київ, а відповідач у м. Миколаїв; в ході дослідження обставин відповідачем не було надано належної оцінки протоколу від 18.10.2016, предметом випробування якого було масло солодковершкове селянське "Pastoral" 72,5% жиру, ДСТУ 4399:2005, в упаковці з кашованої фольги масою 180 г, дата виробництва 25.09.2016, в той час як ГО "Громадський контроль захисту прав споживачів" були відібрані зразки масла вершкового "Pastoral", дата виробництва 25.08.2016.

Рішенням Господарського суду Миколаївської області від 16.04.2018 позов задоволено повністю, скасовано рішення Адміністративної колегії Миколаївського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №22-ріш від 19.09.2017 по справі №2-26.215/11-2017 про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу.

Обгрунтовуючи рішення, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем не доведено порушення законодавства, передбаченого Законом України "Про захист від недобросовісної конкуренції" ПрАТ "Миколаївмолпром" щодо розповсюдження неправдивих відомостей щодо споживчих властивостей спірного товару.

Постановою Одеського апеляційного господарського суду від 01.08.2018 рішення Господарського суду Миколаївської області від 16.04.2018 у справі №915/1253/17 скасовано. У задоволенні позову відмовлено.

Постанова апеляційного господарського суду мотивована тим, що судом першої інстанції неправильно застосовано приписи ст.15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" та зроблено висновки, що не відповідають обставинам справи.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Не погоджуючись з постановою апеляційного господарського суду, позивач подав касаційну скаргу, в якій просить оскаржувану постанову скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи позивача, викладені у касаційній скарзі (узагальнено)

Судом апеляційної інстанції безпідставно зроблено висновок про технічну описку в акті відбору від 10.10.2016, оскільки це не відповідає обставинам справи. При цьому, суд апеляційної інстанції не навів доводів, за яких він дійшов такого висновку та не зазначив підстав, чому не взяв до уваги пояснення та аргументи позивача, що із наявних в матеріалах справи доказів неможливо встановити походження продукту, що є порушенням норм процесуального права.

Зазначаючи про доведеність обставини розповсюдження позивачем недостовірної інформації щодо відповідності масла солодковершкового "Pastoral", ДСТУ 4399:2005, суд апеляційної інстанції не взяв до уваги відсутність в матеріалах справи доказів реалізації продукту в торгівельній мережі, що виключає можливість застосування до позивача відповідальності.

Судом апеляційної інстанції не надано належної оцінки тому факту, що на момент отримання позивачем вимоги відділення від 10.02.2017, він був позбавлений можливості відібрати зразки продукції із датами виготовлення, що фігурують в матеріалах справи через сплив строків придатності такого продукту та не взято до уваги надану позивачем Декларацію виробника.

Апеляційний господарський суд не звернув уваги на той факт, що протокол випробувань харчової продукції №10619/-х недійсний, оскільки підписаний неуповноваженою особою.

З огляду на наведені обставини, скаржник вважає, що апеляційний господарський суд порушив норми процесуального права, належним чином не з'ясував дійсні обставини справи, не надав належної оцінки всім зібраним у справі доказам та доводам та законодавчо не обгрунтував свої висновки, що призвело до скасування судового рішення першої інстанції, яке відповідає закону.

Крім того, скаржник наголошує на прийнятті відповідачем оспорюваного рішення з порушенням правил підвідомчості справ.

20.11.2018 представником позивача до суду подано клопотання про зміну сторони у справі, в якій він просить здійснити заміну позивача у справі - Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром" на його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Миколаївмолпром".

Вказане клопотання мотивовано тим, що в період розгляду справи шляхом перетворення замість Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром" було створено Товариство з обмеженою відповідальністю "Миколаївмолпром", яке є його повним правонаступником щодо всього майна, прав та обов'язків.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 10.09.2018 внесено запис № 7001266 про припинення юридичної особи - Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром".

У вирішенні питання про здійснення процесуального правонаступництва у справі № 915/1253/17, колегія суддів виходить з такого.

За приписами пункту 3 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частин 1, 2 статті 52 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов'язкові для нього так само, як вони були обов'язкові для особи, яку правонаступник замінив.

Оскільки заявником надано документи, що підтверджують припинення юридичної особи - Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром", який є позивачем у даній справі, про що свідчить відповідний запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зроблений 10.09.2018 та запис в реєстрі про його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Миколаївмолпром", і така інформація є достатньою в розумінні наведених вище статей ГПК України для здійснення процесуального правонаступництва, колегія суддів вважає за можливе клопотання Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром" задовольнити та замінити позивача у справі з Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром" на Товариство з обмеженою відповідальністю "Миколаївмолпром".

Позиція учасників справи

Відповідачем подано відзив на касаційну скаргу, в якому він, зокрема, зазначає, що позивач хоча й посилається на неправильне застосування апеляційним господарським судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, проте, не зазначає, порушення або неправильне застосування яких конкретно норм матеріального чи процесуального права припустився суд апеляційної інстанції при прийнятті оскаржуваної постанови, в чому саме полягає таке порушення, і яким чином це вплинуло на прийняття оскаржуваної постанови у даній справі.

Позиція Верховного Суду

Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої й апеляційної інстанцій

Верховний Суд зазначає, що імперативними приписами частини 2 статті 300 ГПК України чітко встановлено межі перегляду справи судом касаційної інстанції, а саме: суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. Компетенція суду касаційної інстанції відповідно до частини 1 вказаної статті полягає виключно в перевірці правильності застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи.

Перевіривши на підставі встановлених попередніми судовими інстанціями обставин справи правильність застосування ними норм матеріального і процесуального права, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги з огляду на таке.

Суд апеляційної інстанції при розгляді справи виходив з таких обставин і висновків.

Рішенням Адміністративної колегії Миколаївського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №22-ріш від 19.09.2017 "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу" визнано, що дії Приватного акціонерного товариства "Миколаївмолпром" (ідентифікацій код 05409745; місцезнаходження згідно ЄДРПОУ, 54008І, м. Миколаїв, вул. Комсомольська, 101), які полягають в розміщенні на упаковці продукту - масла солодковершкового селянського "Pastoral", 72,5% жиру, 180 г, дата виробництва 25.09.2016, таких позначень як масло солодковершкове та ДСТУ 4399:2005, згідно з яким не допускається наявність у маслі солодковершковому немолочних жирів, проте, про наявність яких у складі вказаного продукту свідчать результати випробувань, проведені ДП "Укрметртестстандарт", компетентність якого щодо проведення випробувань харчової продукції засвідчена у встановленому законодавством порядку, внаслідок чого повідомляються невизначеному колу осіб неправдиві відомості щодо властивостей вказаного товару, а саме, що вказаний продукт не відповідає вимогам ДСТУ 4399:2005 і є маслом, що може вплинути на наміри споживачів щодо придбання товарів цього суб'єкта господарювання, є порушенням, передбаченим ст.15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", у вигляді поширення інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення суб'єктом господарювання безпосередньо невизначеному колу осіб неправдивих відомостей, зокрема внаслідок обраного способу їх викладення, що можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) робіт, послуг цього суб'єкта господарювання.

За вчинення порушення, відповідно до статті 21 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", накладено на Приватне акціонерне товариство "Миколаївмолпром" штраф у розмірі 68 000 грн.

Зобов'язано Приватне акціонерне товариство "Миколаївмолпром" не допускати порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, а саме - повідомляти Миколаївське обласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України до 20 числа кожного місяця до кінця 2017 року про відповідність змісту інформації, повідомленої на упаковці продукції власного виробництва, фактичному складу продукції (масла солодковершкового) з наданням до відділення підтверджуючих документів.

Рішення від 19.09.2017 №22-ріш у справі №2-26.215/11-2017 прийнято на підставі таких висновків:

- ПрАТ "Миколаївмолпром" є учасником товарного ринку виробництва реалізації масла вершкового; основний вид економічної діяльності, за даними органів статистики код КВЕД 10.51 перероблення молока, виробництво масла та сиру. Громадською організацією "Громадський контроль захисту прав споживачів" надано до Відділення протокол випробувань харчової продукції від 18.10.2016 №10619/16-х, затверджений заступником начальника науково-дослідного центру випробувань продукції ДП "Укрметртестстандарт". Згідно вказаного протоколу Науково-дослідним центром випробувань продукції ПП "Укрметртестстандарт" протягом 11.10.2016-13.10.2016 проводилось випробування масла солодковершкового селянського "Pastoral", 72,5% жиру, ДСТУ 4399:2005, в упаковці з кашованої фольги масою 180 г, дата виготовлення 25.09.2016, термін придатності до споживання до 35 діб при температурі від 0°С до -5°С, 60 діб - від-5°С до -11 °С, 75 діб - від -12°С до -18°С. Виробником вказаної продукції є ПрАТ "Миколаївмолпром". Висновки вказаного протоколу свідчать, що зазначений зразок продукції містить немолочні жири, вміст немолочних жирів становить 100% від загального жиру. Згідно інформації ДП "Укрметртестстандарт", зазначений в протоколі випробувань харчової продукції №10619/16-х висновок "Зразок продукції (реєстраційний №2821) містить немолочні жири, вміст немолочних жирів становить 100% від загального жиру." підтверджує, що продукт Масло солодковершкове селянське "Pastoral" 72,5% жиру, ДСТУ 4399:2005, в упаковці з кашованої фольги масою 180 г, дата виготовлення 25.09.2016 - не відповідає вимогам ДСТУ 4399:2005 "Масло вершкове" та не є маслом солодковершковим; під час виробництва були застосовані жири та вершки, отримані не з коров'ячого молока; під час виробництва були застосовані жири та вершки немолочного походження. Оскільки ПрАТ "Миколаївмолпром" було затверджено макет упаковки вказаного продукту із написами масло солодковершкове селянське "Pastoral", 72,5% жиру, 180 г, ДСТУ 4399:2005; за його замовленням було виготовлено упаковку, в яку фасувався вказаний продукт, виробником якої є підприємство, та несе відповідальність за якість виробленої продукції, то саме ним на упаковках поширювалась інформація щодо вказаного продукту, а саме, що продукт із датою виробництва 25.09.2016 є маслом солодковершковим ДСТУ 4399:2005.

Так, аналізуючи всі докази в сукупності, відділення дійшло висновку, що розміщуючи на етикетці масла солодковершкового селянського "Рastoral", 72,5% жиру, 180 г, в упаковці з кашованої фольги, дата виготовлення 25.09.2016, означення ДСТУ 4399:2005, згідно з яким не допускається наявність у маслі солодковершковому немолочних жирів, проте про наявність яких у складі вказаного продукту свідчать результати випробувань, проведені ДП "Укрметртестстандарт", ПрАТ "Миколаївмолпром" поширює на упаковці даного продукту відомості, які є неправдивими та можуть ввести в оману споживачів щодо споживчих властивостей цього товару, а саме, що вказаний продукт відповідає вимогам ДСТУ 4399:2005 і є маслом.

При цьому, відділення констатувало, що така поведінка ПрАТ "Миколаївмолпром" на ринку є нечесною як по відношенню до його конкурентів, так і до споживачів масла солодковершкового, які не бажають придбавати продукт із вмістом жирів немолочного походження. Оскільки така інформація може вплинути на наміри споживачів щодо придбання цього товару, то це може поставити ПрАТ "Миколаївмолпром" у більш вигідне становище у порівнянні з іншими суб'єктами господарювання, які діють на відповідному ринку і дотримуються вимог законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, та продукція яких присутня у торговельних мережах, зокрема, ГК "Молочний альянс", Група "Терра Фуд", Фірма "Люстдорф", ДП "Лакталіс Україна", ПАТ "Золотоніський маслоробний комбінат", Старокостянтинівський молочний завод та інші, внаслідок цього ПрАТ "Миколаївмолпром" може отримати неправомірні переваги у конкуренції не завдяки власним досягненням (зокрема, виробленню продукту із коров'ячого молока, що передбачено ДСТУ), що є однією із ознак економічної конкуренції, а шляхом поширення неправдивих відомостей щодо споживчих властивостей товару.

Така поведінка позивача (розміщення неправдивої інформації на етикетці) кваліфікована Відділенням як недобросовісна конкуренція та є порушенням, передбаченим ст.15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", за що на позивача накладений штраф у розмірі 68 000 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції зазначив, що Акт відбору проб №4 від 10.10.2016 не може бути належним та допустимим доказом у справі, оскільки він містить низку недоліків.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, апеляційний господарський суд виходив, зокрема, з такого:

- відповідно до матеріалів звернення Громадської організації, її представниками 10.10.2016 у супермаркеті "Білла" було відібрано зразки масла солодковершкового селянського "Pastoral", 72,5% жиру, 180 г, ДСТУ 4399:2005, дата виробництва 25.09.2016 шляхом купівлі упаковки цього харчового продукту; фіскальний чек №5955 від 10.10.2016. На упаковці продукту міститься відбиток дати його виготовлення (фотокопії, які це підтверджують, є в матеріалах справи). Саме цей зразок було надано Громадською організацією на дослідження акредитованій установі ДП "Укрметртестстандарт" (Атестат про акредитацію №2Н677 від 28.12.2015, виданий Національним Агентством з акредитації України, та дійсний до 28.06.2017);

- відповідно до даних, які містяться у Протоколі від 18.10.2016 №10619/16-х ДП "Укрметртестстандарт", за заявою Громадської організації "Громадський контроль захисту прав споживачів" протягом 11.10.2016 - 13.10.2016 проводилось випробування масла солодковершкового селянського "Pastoral", 72,5% жиру, ДСТУ 4399:2005, в упаковці з кашованої фольги масою 180 г, дата виготовлення 25.09.2016, термін придатності до споживання до 35 діб при температурі від 0°С до мінус 5°С, 60 діб при температурі від мінус 6°С до мінус 11 °С (розділ 2 Протоколу Об'єкт випробувань та реєстраційний номер). Виробником вказаної продукції є ПрАТ "Миколаївмолпром"; акт відбору зразків від 10.10.2016 №4. Зразки придбано в торгівельній мережі "Білла - Україна", супермаркет "Білла", м. Київ, вул. Малишка, 3 чек 5955. Дата одержання зразків 10.10.2016;

- за висновками Протоколу зазначений зразок продукції містить немолочні жири, вміст немолочних жирів становить 100% від загального жиру;

- ДП "Укрметртестстандарт" листом від 03.03.2017 №3-23/48 повідомило відповідача, що висновок, наведений в Протоколі, підтверджує, що продукт Масло солодковершкове селянське "Pastoral", 72,5% жиру, ДСТУ 4399:2005, в упаковці з кашованої фольги масою 180 г, дата виготовлення 25.09.2016 не відповідає вимогам ДСТУ 4399:2005 "Масло вершкове" та не є маслом солодковершковим; під час виробництва були застосовані жири та вершки, отримані не з коров'ячого молока; під час виробництва були застосовані жири та вершки немолочного походження;

- згідно з пунктом 3.1.1 ДСТУ 4399:2005 "Масло вершкове. Технічні умови". Національний стандарт України масло (з коров'ячого молока) харчовий жировий продукт, що його виробляють тільки з коров'ячого молока та (або) продуктів його перероблення, з рівномірно розподіленою в жировому середовищі вологою і сухими знежиреними речовинами;

- пунктами 3.1.2, 3.13 ДСТУ визначено, що вершкове масло - масло, що його виробляють з вершків та (або) продуктів перероблення молока, яке має специфічний притаманний йому смак, запах та пластичну консистенцію, з вмістом молочного жиру не меншим ніж 61,5%, що становить однорідну емульсію типу "вода в жирі"; солодковершкове масло - вид вершкового масла, що його виробляють з пастеризованих натуральних вершків;

- відповідно до пункту 5.1 ДСТУ масло повинно відповідати вимогам цього стандарту;

- згідно із пунктами 5.3.1, 5.3.5 ДСТУ для виробництва масла дозволено використовувати молоко коров'яче незбиране, вершки, молоко знежирене, вершки пластичні і підсирні, молоко незбиране сухе або молоко нежирне сухе, маслянку-сировину і маслянку суху, закваску бактеріальну або заквашувальний препарат згідно з чинними нормативними документами (ДСТУ 3662; 4273 та ін.), сіль кухонну "Екстра" або вищого ґатунку згідно з ДСТУ 3583 (ГОСТ 13830), воду питну - згідно ГОСТ 2874; не дозволяється застосовувати будь-які жири та вершки, окрім тих, що отримані з коров'ячого молока;

- у протоколі вимірювань зазначено, що проводилось випробування продукту масла солодковершкового селянського "Pastoral", 72,5% жиру, ДСТУ 4399:2005, в упаковці з кашованої фольги масою 180 г, дата виготовлення 25.09.2016.

Виходячи з встановлених обставин, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що посилання суду першої інстанції на відсутність доказів того, що саме продукт із датою виготовлення 25.09.2016 направлено на дослідження, не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки обгрунтовано зазначив, що в даному випадку міститься технічна описка у Акті відбору від 10.10.2016, враховуючи, що як з фотоматеріалів зовнішнього вигляду етикетки придбаного у супермаркеті "Білла" масла солодковершкового "Pastoral", так і з протоколу дослідження вбачається дата виготовлення масла - 25.09.2016, а не як зазначено в Акті відбору зразків (проб) - 25.08.2016.

З огляду на наведене, апеляційний господарський суд обгрунтовано вказав, що протокол випробувань харчової продукції №10619/16-х ДП "Укрметртестстандарт" є достовірним доказом щодо складу продукту масло солодковершкове "Pastoral", який був вироблений ПрАТ "Миколаївмолпром" та придбаний у супермаркеті "Білла", а тому визнав доведеною обставину розповсюдження позивачем недостовірної інформації щодо відповідності масла солодковершкового "Pastoral" вимогам ДСТУ 4399:2005.

За приписами частини першої статті 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є: неповне з'ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Відповідно до статті 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" поширенням інформації, що вводить в оману, є повідомлення суб'єктом господарювання, безпосередньо або через іншу особу, одній, кільком особам або невизначеному колу осіб, у тому числі в рекламі, неповних, неточних, неправдивих відомостей, зокрема внаслідок обраного способу їх викладення, замовчування окремих фактів чи нечіткості формулювань, що вплинули або можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) чи реалізації (продажу, поставки, виконання, надання) товарів, робіт, послуг цього суб'єкта господарювання.

Інформацією, що вводить в оману, є, зокрема, відомості, які:

містять неповні, неточні або неправдиві дані про походження товару, виробника, продавця, спосіб виготовлення, джерела та спосіб придбання, реалізації, кількість, споживчі властивості, якість, комплектність, придатність до застосування, стандарти, характеристики, особливості реалізації товарів, робіт, послуг, ціну і знижки на них, а також про істотні умови договору;

містять неповні, неточні або неправдиві дані про фінансовий стан чи господарську діяльність суб'єкта господарювання;

приписують повноваження та права, яких не мають, або відносини, в яких не перебувають;

містять посилання на обсяги виробництва, придбання, продажу чи поставки товарів, виконання робіт, надання послуг, яких фактично не було на день поширення інформації.

Для кваліфікації дій суб'єктів господарювання як, зокрема, недобросовісна конкуренція, не є обов'язковим з'ясування настання наслідків у формі відповідно недопущення, усунення чи обмеження конкуренції, ущемлення інтересів інших суб'єктів господарювання (конкурентів, покупців) чи споживачів, зокрема через заподіяння їм шкоди (збитків) або іншого реального порушення їх прав чи інтересів, чи настання інших відповідних наслідків.

Достатнім є встановлення самого факту вчинення дій, визначених законом як недобросовісна конкуренція (статті 5, 7, 9, 11, 13-15 і 19 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції"), або можливості настання зазначених наслідків у зв'язку з відповідними діями таких суб'єктів господарювання (частина перша статей 6 і 13 Закону України "Про захист економічної конкуренції", статті 4, 6, 8, 151, 16, 17 і 18 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції").

Водночас, згідно з частиною другою статті 7 Закону України "Про Антимонопольний комітет України" до повноважень саме Антимонопольного комітету України та його територіальних органів належать, зокрема:

- розгляд заяв і справ про надання дозволу, надання висновків, попередніх висновків стосовно узгоджених дій, концентрації, проведення досліджень за цими заявами і справами;

- прийняття передбачених законодавством про захист економічної конкуренції розпоряджень та рішень за заявами і справами про надання дозволу на узгоджені дії, концентрацію, надання висновків, попередніх висновків стосовно узгоджених дій, концентрації, висновків щодо кваліфікації дій відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції.

Стаття 19 цього Закону визначає гарантії здійснення повноважень Антимонопольного комітету України.

Апеляційний господарський суд, з урахуванням виключних повноважень органів Антимонопольного комітету України щодо оцінки та кваліфікації наявних дій як відповідного порушення, встановивши, що судом першої інстанції не було застосовано норму матеріального права - ст. 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" при ухваленні рішення про скасування рішення №22-ріш від 19.09.2017 та неправильно застосовано приписи ст.15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", дійшов обгрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Водночас, аргументи касаційної скарги позивача стосуються з'ясування обставин, вже встановлених судами попередніх інстанцій, та переоцінки вже оцінених ними доказів у справі. Проте касаційна інстанція згідно з частиною другою статті 300 ГПК України не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Аргументи касаційної скарги стосовно прийняття відповідачем оспорюваного рішення з порушенням правил підвідомчості справ, колегією суддів відхиляються як необгрунтовані з огляду на приписи частини 2 статті 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" за змістом яких порушення або неправильне застосування норм процесуального права може бути підставою для зміни, скасування чи визнання недійсним рішення тільки за умови, якщо це порушення призвело до прийняття неправильного рішення, та зазначених обставин у даній справі не встановлено.

Разом із тим, аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків апеляційного господарського суду, суд касаційної інстанції враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. Колегія суддів касаційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що скаржникам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені у касаційній скарзі, не спростовують встановленого судом апеляційної інстанції.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" та "Рябих проти Російської Федерації", у справі "Нєлюбін проти Російської Федерації") повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок і недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень, яких у цьому випадку немає.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Оскільки доводи касаційної скарги не спростовують правомірності застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального законодавства при прийнятті оскаржуваного судового рішення, то Верховний Суд не вбачає підстав для зміни чи скасування законної постанови апеляційного господарського суду.

У зв'язку з відмовою в задоволенні касаційної скарги, згідно з вимогами статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 52, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Замінити позивача Приватне акціонерне товариство "Миколаївмолпром" на його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Миколаївмолпром" у даній справі.

2. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Миколаївмолпром" - залишити без задоволення.

3. Постанову Одеського апеляційного господарського суду від 01.08.2018 у справі №915/1253/17- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Суховий В.Г.

Судді Булгакова І.В.

Львов Б.Ю.