ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

16.11.2018 м. Ужгород Справа № 907/802/16

Господарський суд Закарпатської області у складі

головуючого судді Васьковського О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Дергачової Ю.А.,

розглянувши матеріали справи

За позовом приватного акціонерного товариства "Закарпаттяобленерго",

с. Оноківці Ужгородського району

до товариства з обмеженою відповідальністю "Натурпродукт",

м. Мукачево

про стягнення суми 701052,37 грн. вартості необлікованої електричної

енергії

Представники:

від позивача - ОСОБА_1, адвокат. ( ордер ЗР№36529 від 05.02.18), ОСОБА_2, адвокат (ордер ЗР№36528 від 05.02.18), ОСОБА_3 - начальник служби внутрішньої та економічної безпеки (дов.№88 від 02.01.18)

від відповідача - ОСОБА_4 (представник за дорученням) (до перерви)

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 29.11.2017 року справу прийнято до свого провадження призначено її розгляд на 18.12.2017 року.

У зв'язку з набранням чинності новою редакцією ГПК України ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 18.12.2017 року розгляд справи постановлено здійснювати у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

Представники позивача просять заявлені позовні вимоги задовольнити у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Зокрема, вказують на те, що за наслідками проведеної перевірки дотримання споживачами електроенергії вимог ЗУ "Про електроенергетику" та Правил користування електричною енергією уповноваженими представниками ПАТ "Закарпаттяобленерго" 19.10.2016 року було встановлено, що в порушення ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", ПКЕЕ, споживач(відповідач у справі) при користуванні електричною енергією за адресою м. Мукачево, вул. Ужгородська, 167 (місцезнаходження об'єкта - "пекарня") порушив ПКЕЕ, тобто здійснив підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки (струмоприймачів) поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку. Встановлений факт підтверджується складеним уповноваженими представниками актом про порушення № 116445 від 19.10.2016 року. Вказане порушення, Комісією РЕМ було кваліфіковано його як таке, що підлягає під застосування положень пп.7 п.2.1 Методики; період для нарахування Комісією РЕМ визначено з 10.02.2015р. (дата проведення заміни приладу обліку) по 19.10.2016р. (дата складання Акту про порушення ПКЕЕ №116445).

Представник відповідача заперечує з приводу заявлених позовних вимог у повному обсязі з підстав, наведених у відзиві та письмових поясненнях, наданих з врахуванням постанови ВГСУ у справі. Наголосив, що в акті про порушення не викладено чітко вид та суть порушення з урахуванням наведеної в акті схеми електропостачання, тому вважає, що у даному випадку підлягає до застосування п.п. 6 п. 2.1. Методики, а не застосований позивачем п.п 7 п. 2.1. Методики. Підкреслив, що такої ж думки дійшли спеціалісти Держенергонагляду в Західному регіоні (лист №27-01/06-1328 від 19.08.2017). Вважає, що позивач не довів належними та допустимими доказами вчинення порушення ПКЕЕ, оскільки таке неможливо виконати без відключення напруги в РП-04 кВ ЗТП-71, що знаходиться на території іншого споживача та перебуває на балансі ПрАТ "Закарпаттяобленерго". Окрім того, вважає, що позивачем неправильно обраховано період, за який проведено розрахунок збитків, правильним, на його думку, є період: з 30.09.2016(останній контрольний огляд) до 19.10.2016(виявлення порушення), тобто 19 днів. До того ж, оскільки належними до застосування вважає п.п. 6 п.2.1 Методики, то збитки повинні вираховуватись за формулами 2.4 та 2.7, з урахуванням п. 2.4. такої (тобто за мінусом оплати здійсненої відповідачем за весь штрафний період).

Також відзначає, що згідно з доданим договором про постачання електричної енергії від 01.07.2010 року, який підписаний та узгоджений сторонами, а саме, згідно з додатком №11.2 до нього, по об'єкту, за яким ніби-то було виявлено вищевказане порушення правил, однолінійна схема приєднання до місцевої електромережі схематично показана зовсім іншим чином, ніж відповідно вказана та замальована в акті, а саме, лічильник по схемі в договорі зазначено, що він знаходиться в РЩ -0,4 кВ, тобто в приміщенні пекарні, а в схемі електропостачання по акту вказано, що лічильник знаходиться не в приміщенні РЩ, а зовсім на іншому боці вже на зовнішній стороні пекарні.

В свою чергу, контрольний огляд засобу обліку повинен проводитися представниками позивача щомісячно у відповідності до ПКЕЕ, а відтак, якщо б порушення мало місце, воно б неодмінно було виявлено при контрольному огляді, що проводився за декілька днів до безпосереднього виявлення та складання акту, що є предметом розгляду.

Відзначає, що нарахування за "самовільне підключення електропроводки... без порушенням схеми обліку чи з її порушенням ", можливе лише за умови виявлення точки підключення. Проте, зазначена в схемі точка підключення взагалі не є зрозумілою, зокрема, на якому проводі вона виявлена чи СІП 4 на 35 чи СІП 4 на 50, що відповідно також впливає на розрахунок суми. Також незрозумілим є, яким чином головний ввід виконано представниками енергопостачальника двома різними ізольованими проводами, що відповідно недопустимо та не передбачено проектними рішеннями (кабель має бути суцільним).

Відтак, ключовим на думку відповідача є насправді схема обліку, оскільки, як зазначено в акті про порушення ПКЕЕ від 04.02.2016 року, який є предметом розгляду по даній справі зазначено, що самовільне підключення має місце "підставна опора на території пекарні"

З наданого до позовної заяви відеоматеріалу процесу складання вказаного акту, видно, що сам керівник підприємства ТОВ "Натурпродукт", зауважив, що він відмовляється брати участь у складанні акту ПКЕЕ, оскільки дана територія, де зафіксовано порушення до нього не відноситься, в його власності не перебуває, до кого йде нібито безобліковий провід (якщо він дійсно є) йому теж не відомо, оскільки з даної опори заживлено і інші споживачі - підприємці, а із самого відео не вбачається, (не показано) що самовільне підключення йде на територію ТОВ "Натурпродукт".

Саме тому відповідач вважає, що працівники енергопостачальника при виявленні порушення не визначили метод розкрадання електроенергії, не перевірили працездатність пристрою розкрадання і не продемонструвати виявлене порушення споживачеві, а також не надали докази того, чи мало місце безоблікове споживання електроенергії, та відповідно чи мав місце факт крадіжки електроенергії саме відповідачем, чи обертався при включеному навантаженні диск електролічильника тощо, що свідчить про безпідставність та необґрунтованість позовних вимог.

Представники позивача в повному обсязі заперечують доводи відповідача щодо безпідставності на невмотивованості складеного акту про порушення. При цьому зазначають, що згідно з Додатками до договору про постачання електричної енергії, які є його невід'ємними частинами, зокрема, №11.2 "Однолінійна схема приєднання до місцевої (локальної) електромережі" та №12.2 "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" між сторонами узгоджено балансову належність та межу відповідальності за стан обслуговування електромереж та електроустановок. При цьому, як вбачається зі схеми, яка є додатком до технічної перевірки від 20.09.2012р., зі схеми, яка зазначена в Акті про порушення від 19.10.2016р. №116445, та Договору, межа балансової належності не змінювалась. Крім того, всі схеми відповідають одна одній.

При цьому, в обґрунтування своєї позиції представники позивача зазначають, що в акті про порушення ПКЕЕ від 19.10.2016р. №1164445 зі схеми електропостачання об'єкту споживача вбачається, що в обхід приладу обліку електричної енергії відповідачем по справі було здійснено підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника без порушення схеми обліку шляхом відгалуження від головного вводу. Комутація відгалуження виконана за допомогою магнітного пускача, змонтованого на підставній опорі. Головний ввід здійснено кабелем марки СІП 4*35 (алюміній), який прокладений від ЗТП - 71 через підставну опору до приладу обліку. В той же час, підключення відгалуження від головного вводу здійснено кабелем марки СІП 4*50 (алюміній), яке через магнітний пускач підключено до дублюючого вводу здійсненого кабелем марки ПВБ 3*35*1*25 (мідь, внаслідок чого електрична енергія споживалась без обліку, тобто у графічній схемі чітко відображено, що порушення ПКЕЕ було здійснено в обхід приладу обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. У відповідності до заявлених обсягів постачання електричної енергії на 2015 рік та 2016 рік, режим роботи ТОВ "Натурпродукт" на об'єкті "пекарня" є саме 7 робочих днів, що і було враховано при здійсненні розрахунку.

Також зазначають, що комутаційний апарат головного вводу, на який звертає увагу суду представник відповідача, на момент виявленого порушення ПКЕЕ знаходився та знаходиться на сьогоднішній день біля приладу обліку електричної енергії в ВЗК, які належним чином опломбовані, що підтверджується завданням на заміну приладу обліку від 10.02.2015р. №91 (акт пломбування на зворотній стороні завдання) .

Разом з тим, в акті про порушення ПКЕЕ від 19.10.2016р. № 116445 уповноваженими представниками чітко зазначено, зокрема, в п. 2 Акту "місце, кількість та тавро установлених пломб згідно з актом про збереження пломб та/або актом про пломбування, їх стан", що всі пломби наявні та не пошкоджені.

В ході проведення підготовчого провадження судом встановлена дійсна потреба у спеціальних знаннях експерта для встановлення фактичних обставин справи щодо визначення правомірності виявленого правопорушення, його суті, можливості виявлення правопорушення у визначених умовах, а також необхідністю встановлення правильності розрахунку суми збитків за умови доведеності порушення, оскільки наявні в матеріалах справи докази є взаємосуперечливими та такими, на підставі яких не можливо встановити об'єктивну істину, зокрема при оцінці вказаних доказів як окремо, так і в сукупності. Судом взято до уваги необхідність спеціальних знань, зокрема в галузі електротехніки, що є відмінним від права, відтак дані, що входять до предмета доказування по суті спору, не можуть замінити інші засоби доказування, ніж висновок експерта. Саме тому, ухвалою суду від 28.02.2018 у справі задоволено клопотання сторін та призначено судові експертизи. Зокрема, суд задовольнив клопотання позивача та призначив у справі судову комплексну електротехнічно-економічну експертизу, на вирішення якої поставив наступні питання: Чи можливо було виявити таке правопорушення ПКЕЕ у товариства з обмеженою відповідальністю "Натурпродукт", м.Мукачево, яке зафіксоване актом про порушення ПКЕЕ №116445 від 19.10.16, а саме "підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки (струмоприймачів) поза розрахунковим приладом без порушення схеми обліку. Виявлено відгалуження від головного вводу. Комутація відгалуження виконана за допомогою магнітного пускача, змонтованого на підставі опорі" при здійсненні контрольного огляду засобу обліку без використання спеціальних технічних засобів? Чи відповідає здійснений ПрАТ "Закарпаттяобленерго" розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії по акту про порушення ПКЕЕ №116445 від 19.10.16 положенням Методики визначення обсягів та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. за №562, із змінами і доповненнями від 14.10.2010 року?

Судом також задоволено клопотання відповідача та призначено судову електротехнічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: Чи мало місце порушення ПКЕЕ- товариства з обмеженою відповідальністю "Натурпродукт", зафіксоване в акті 19.10.16 №116445? Якщо так, то в чому воно полягало. Чи порушена була схема обліку в даному випадку чи ні? Чи є можливим змонтувати і запустити схему без облікового споживання електроенергії, без втручання в засоби обліку споживача? Чи можливий монтаж без облікової схеми споживання без відключення струму в трансформаторі №71? Чи була схема без облікового споживання прихованою і чи могла бути виявленою така візуально, за умови її існування, під час чергового контрольного огляду?

На час проведення судових експертиз провадження у справі зупинялося. Ухвалою суду від 18.09.2018 провадження у справі було поновлено після повернення матеріалів справи разом із висновком №9071 від 30.05.2018 р. судової комплексної електротехнічно-економічної експертизи з Незалежного інституту судових експертиз; одночасно судом встановлено, що ухвала суду від 28.02.2018 в частині призначення судової електротехнічної експертизи Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз повернута останнім (залишена) без виконання, у зв'язку з нездійсненням оплати вартості проведення експертних досліджень.

Подане відповідачем клопотання про повторне надіслання матеріалів справи на виконання ухвали Господарського суду Закарпатської області від 28.02.18 у справі №907/802/16 з метою проведення судової електротехнічної експертизи, обґрунтоване помилкою бухгалтера при переведенні коштів на розрахунковий рахунок отримувача-експертної установи, що призвело до неотримання ним коштів, судом відхилене як необґрунтоване та належними доказами недоведене.

Судом також розглянуто та відмовлено в задоволенні клопотання позивача про визнання дій відповідача, які полягають в несплаті рахунку за експертизу та подання в подальшому безпідставного клопотання про повторне надіслання матеріалів справи до експертної установи, зловживанням процесуальними правами та застосування заходів процесуального примусу.

Згодом, відповідачем повтовно подано клопотання від 10.10.2018 про призначення судової електротехнічної експертизи, яке також судом було відхилено.

В свою чергу, позивачем заявлено клопотання №0-2018/14 від 11.10.2018 р. про визнання зловживанням процесуальними правами, дії відповідача та його представника по справі №907/802/16, визнання невиконанням процесуальних обов'язків, бездіяльність відповідача та постановлення ухвали про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Натурпродукт" та його представника ОСОБА_4 заходів процесуального примусу у вигляді штрафу та стягнути в дохід державного бюджету з кожного з них штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вказане клопотання судом розглянуто, в задоволені його позивачу відмовлено (ухвала суду від 18.10.2018).

Також, відповідачем подано клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Інспекцію Держенергонагляду в Західному регіоні. За наслідками розгляду вказаного клопотання суд дійшов висновку, що відповідачем не наведено та судом не встановлено обставин, за яких, внаслідок прийняття судового рішення Інспекція Держенергонагляду в Західному регіоні може набути прав/обов'язків чи такі можуть бути змінені у майбутньому щодо предмету спору, а прийняте рішення суду у даній справі безпосередньо вплине на його права та обов'язки щодо відповідача, тому в задоволенні клопотання було відмовлено повністю (ухвала суду від 18.10.2018).

Судом розглянуто клопотання про витребування електронного доказу- повної версії особової картки, заведеної позивачем на відповідача, що міститься в базі ПрАТ "Закарпаттяобленерго", яке з огляду на недотримання порядку його заявлення, було залишено судом без розгляду.

Крім того, в підготовчому порвадженні судом долучено до матеріалів справи подані позивачем заяви свідків (клопотання №02-2018/17 від 14.02.18), які будуть досліджуватися та оцінюватись судом в ході розгляду справи по суті. При цьому, підстав для виклику свідків, в порядку ст.89 ГПК України, судом не встановлено.

В судовому засіданні по розгляду справи по суті 16.11.2018 оголошувалась перерва до 14:30 год відповідно до ст. 216 ГПК України.

Після оголошеної перерви представник відповідача в засідання суду не з'явився, однак, через канцелярію суду подав клопотання про відкладення розгляду справи по суті на інший термін, у зв'язку з неможливістю прибути до суду через зайнятість на засіданні комісії в Ужгородській міській раді, докази чого зобов'язався подати в наступне судове засідання. Присутні представники позивача категорично заперечили проти відкладення розгляду справи. З огляду на положення ст. ст. 202, 216 ГПК України, визначений законодавцем строк для розгляду справи по суті, беручи до уваги заперечення позивача, а також безпідставність заявленого клопотання, суд відмовив в задоволенні клопотання відповідача та продовжив розгляд справи по суті.

В судовому засіданні відповідно до статей 210, 214 ГПК України судом досліджено подані сторонами у спорі письмові докази, в т. ч. пояснення свідків, висновок експерта, речові і електронний докази, пояснення учасників справи, викладені в заявах по суті справи.

Відповідно до ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 16.11.2018 року, відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення уповноважених представників сторін, розглянувши матеріали справи, суд встановив:

Між Мукачівським МРЕМ Публічного акціонерного товариства "Закарпаттяобленерго" (тепер - Приватне акціонерне товариство "Закарпаттяобленерго", далі - Позивач, Товариство) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Натурпродукт" (далі - Відповідач) було укладено Договір про постачання електричної енергії від 01.07.2010 року №Р06/07 - 0608, за умовами якого позивач зобов'язався продавати відповідачу електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок відповідача з дозволеною потужністю 49 кВт, а відповідач оплачувати позивачу її вартість та здійснювати інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до нього, що є його невід'ємними частинами.

В переліку об'єктів споживача ТзОВ "Натурпродукт", що живляться від мереж ПрАТ "Закарпаттяобленерго" міститься об'єкт "Пекарня, вул. Ужгородська, 137" з дозволеною потужністю 29 кВт, прилад обліку EMS 134.41.4 №512379.

Додатком 11.2 до договору сторони погодили однолінійну схему приєднання до місцевої (локальної) електромережі по об'єкту "Пекарня", відповідно до якої межа балансової належності електромережі знаходиться в ЗРУ-0,4 кВ закритій трансформаторній підстанції ЗТП-71.

Додатком 12.2 до договору "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" по об'єкту "Пекарня" також погоджено, що: балансова належність електромереж та установок постачальника встановлюється до межі, встановленої на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71; балансова належність електромереж та установок споживача встановлюється після межі, встановленої на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71. При цьому, межа відповідальності за стан та обслуговування електромереж та установок встановлюється на кабельних зажимах рубильника 0,4 кВ в ЗРУ-0,4 кВ ЗТП-71; споживач несе відповідальність за технічну справність і безпеку експлуатації електромереж та обладнання після межі балансової належності мереж, а також збереження приладів обліку .

Тривалість робочого часу на об'єкті обумовлена сторонами: у 2015 році 12 годин на добу, 7 днів на тиждень; у 2016 році 18 годин на добу, 7 днів на тиждень.

Відповідно до завдань №848 від 20.09.2012 (а.с. 106-107, том 1) та №91 від 10.02.2015 (а.с. 46, том 1), прилад обліку EMS 134.41.4 №512379 на об'єкті "Пекарня" замінювався на прилади обліку НІК 2303АРП1 №0112606, згодом - на НІК 2301АП3В №1026396. На вказаних завданнях міститься відмітка відповідача про прийняття на відповідальне зберігання відповідних приладів обліку.

В подальшому, 06.10.2016 сторонами було укладено додаткову угоду до договору, у якій, зокрема, передбачено збільшення загальної дозволеної потужності по договору до 124 кВт, а також внесено зміни щодо дозволеної потужності та схеми приєднання до електромережі іншого об'єкта електропостачання споживача - магазину-кафе "Бомонд".

Під час проведення 19.10.2016 уповноваженими представниками ПАТ "Закарпаттяобленерго" перевірки дотримання споживачами електроенергії вимог ЗУ "Про електроенергетику" та Правил користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року №28, з наступними змінами (далі - ПКЕЕ) було встановлено, що в порушення ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", ПКЕЕ, споживач при користуванні електричною енергією за адресою: м. Мукачево, вул. Ужгородська, 167 (місцезнаходження об'єкта - "пекарня") порушив ПКЕЕ, а саме: підключився до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки (струмоприймачів) поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку. Виявлено відгалуження від головного вводу. Комутація відгалуження виконана за допомогою магнітного пускача, змонтованого на підставній опорі. Порушення зафіксовано на відеокамеру.

Хід розгляду акту про порушення ПКЕЕ та рішення комісії РЕМ з цього приводу відображені в протоколі №160 від 02.11.2016. Вказаним рішенням постановлено провести нарахування відповідачу збитків відповідно до п.2.9 Методики, згідно з яким, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у пп.7 п.2.1 Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (ДУ доб.с.п., кВт/год), розраховується формулою 2.7 Методики. Період для нарахування комісією РЕМ визначено з 10.02.2015 по 19.10.2016.

Відповідно до проведеного спеціалістом розрахунку сума нарахування склала 701 052,37 грн.

Представник споживача із зазначеним рішенням комісії погодився без зауважень, рахунок №608 від 02.11.2016 на оплату вартості недооблікованої електричної енергії отримав, про що зроблено на протоколі відповідну відмітку.

У зв'язку з тим, що споживач в добровільному порядку не відшкодовував ПАТ "Закарпаттяобленерго" вартість необлікованої електричної енергії, позивач звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом про стягнення з відповідача вказаної суми у примусовому порядку.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні їх в судовому засіданні, враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 26 ЗУ "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно з законодавством України, Правила користування електричною і тепловою затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Статтею 27 зазначеного Закону визначено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 с. 27 Закону надано визначення поняттю правопорушення в електроенергетиці, яким, зокрема, визнається крадіжка електричної та теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням електроенергії регулюються, зокрема, Законом України "Про електроенергетику" від 16.10.1997 року № 575 /далі - Закон/, Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ) затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28, із змінами, внесеними згідно з постановою НКРЕ від 04.02.2010р. №105 (далі - ПКЕЕ), іншими нормативно-правовими актами України та Договором про постачання електричної енергії.

Пунктом 5.1 ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов'язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Судом встановлено, що між сторонами у спорі було укладено Договір про постачання електричної енергії від 01.07.2010 року №Р06/07 - 0608 та Додаткову угоду до цього ж договору від 06.10.2016р., згідно з якими позивач зобов'язався продавати відповідачу електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок відповідача, а відповідач оплачувати позивачу її вартість та здійснювати інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до нього, що є його невід'ємними частинами.

Пунктом 3.1.2. Договору, п.п.15 та 16 п. 8.1 ПКЕЕ передбачено право постачальника електричної енергії контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів, а також складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

З огляду на наведене, у зв'язку з виявленими порушеннями вимог чинного законодавства за результатами проведеної 19.10.2016 перевірки, а саме, внаслідок підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки (струмоприймачів) поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку; виявлення відгалуження від головного вводу, комутація якого виконана за допомогою магнітного пускача, змонтованого на підставній опорі, було складено акт № 116445 від 19.10.2016 року та проведено розрахунок вартості недоврахованої електроенергії.

Саме факт наявності порушення, вчинення його відповідачем та, відповідно, застосування наслідків, є предметом дослідження у справі.

Пунктом 4.4 договору сторонами обумовлено, що у разі виявлення однією із сторін договору порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій, чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акту, має право внести до акту свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов'язана попередити іншу сторону про необхідність складання акту, а інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акту. У разі відмови відповідальної сторони підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менш ніж трьома уповноваженими представниками сторони договору, що складали акт.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п. 4.1 Методики, споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Судом досліджено Акт про порушення ПКЕЕ та встановлено, що він підписаний чотирма представниками ПАТ "Закарпаттяобленерго", копії службових посвідчень яких наявні в матеріалах справи (а.с. 13, 14, 15, том 2), а також містить відмітку про те, що представник ПАТ "Натурпродукт" від підпису відмовився. Відмова представника споживача від участі у перевірці вбачається також і з матеріалів відеофіксації порушення.

Зі схеми електропостачання об'єкта споживача, що наведена в акті про порушення ПКЕЕ, вбачається, що в обхід приладу обліку електричної енергії наявне підключення до електричної мережі, що знаходиться в межах балансової належності відповідача, без порушення схеми обліку шляхом відгалуження від головного вводу. Комутація відгалуження виконана за допомогою магнітного пускача, змонтованого на підставній опорі. Головний ввід здійснено кабелем марки СІП 4*35 (алюміній), який прокладений від ЗТП-71 через підставну опору до приладу обліку. Підключення відгалуження від головного вводу здійснено перед приладом обліку кабелем марки СІП 4*50 (алюміній), яке через магнітний пускач підключено до дублюючого вводу, здійсненого кабелем марки ПВБ 3*35*1*25 (мідь). Внаслідок здійсненого відгалуження створено можливість споживання електричної енергії без обліку. В графі акту про порушення ПКЕЕ "Місце, кількість та тавро установлених пломб згідно з актом про збереження пломб та/або актом про пломбування, їх стан" зазначено, що всі пломби наявні та не пошкоджені.

Згідно з п. 4.6 Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні параметри для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акту про порушення

Так, згідно з Додатками до договору про постачання електричної енергії, які є його невід'ємними частинами, зокрема, №11.2 "Однолінійна схема приєднання до місцевої (локальної) електромережі" та №12.2 "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" між сторонами узгоджено балансову належність та межу відповідальності за стан обслуговування електромереж та електроустановок.

В той же час, п. З та п. 4 Додатку №12.2 передбачено, що постачальник, несе відповідальність за безперебійну подачу електроенергії до межі балансової належності мереж, а споживач, в свою чергу, несе відповідальність за технічну справність і безпеку експлуатації електромереж та електрообладнання після межі балансової належності мереж, а також збереження приладів обліку.

При цьому, як вбачається зі схеми, яка є додатком до технічної перевірки від 20.09.2012р., зі схеми, яка зазначена в Акті про порушення від 19.10.2016р. №116445, та Договору, межа балансової належності не змінювалась. Крім того, всі схеми відповідають одна одній.

Окрім того, комутаційний апарат головного вводу, на який звертає увагу суду представник відповідача, на момент виявленого порушення ПКЕЕ знаходився та знаходиться на сьогоднішній день біля приладу обліку електричної енергії в ВЗК, які належним чином опломбовані, що підтверджується завданням на заміну приладу обліку від 10.02.2015р. №91 (акт пломбування на зворотній стороні завдання).

Таким чином, Акт про порушення був складений згідно з вимогами п.6.41 ПКЕЕ, п.п. 4.6 та 4.7 Методики, а саме: містить всі необхідні для розрахунку параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення та її графічне зображення, зокрема, із чітким зазначенням точки самовільного підключення через магнітний пускач на підставній опорі; схема електропостачання об'єкта відповідача відображає межу балансової належності, всі види та марки проводів, наявних у схемі підключення; заповнені всі обов'язкові графи та рядки без пропусків, текст однозначний; в акті також зазначено про відеозйомку виявленого порушення; містить підписи чотирьох представників енергопостачальника.

Вказане свідчить про те, що акт про порушення ПКЕЕ від 19.10.2016 №116445 складений відповідно до норм чинного законодавства.

Таким чином, факт споживання електричної енергії споживачем, шляхом підключення до електромережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку (шляхом здійснення комутації відгалуження від головного вводу за допомогою магнітного пускача, що згідно договору віднесена до балансової належності споживача, який в свою чергу, несе відповідальність за технічний стан і безпечну експлуатацію цієї лінії) є встановлений на підставі вищенаведеного і такий факт є самостійним та достатнім порушенням ПКЕЕ для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією (тобто споживання електричної енергії поза приладом обліку), незважаючи на наявність чи відсутність підключених до неї струмоприймачів, а також встановлення конкретних осіб, які здійснили таке підключення.

Відповідно до підпункту 27 п.10.2 ПКЕЕ, споживач зобов'язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Такий обов'язок споживача співвідноситься з правом постачальника електричної енергії на відшкодування збитків, завданих постачальнику електричної енергії за регульованим або нерегульованим тарифом діями споживача, закріпленим у п. 8.1 ПКЕЕ та п. 3.1.4. Договору (постачальник має право вимагати відшкодування збитків внаслідок порушення споживачем умов цього договору).

Згідно з п. 6.40 ПКЕЕ та п. 4.2.3 Договору, споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану - виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика).

Так, Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного в порядку, встановленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень ПКЕЕ, в тому числі у разі виявлення підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

При цьому, беручи до уваги вказане порушення, Комісією РЕМ було кваліфіковано його як таке, що підлягає під застосування положень пп.7 п.2.1 Методики.

Поряд з цим, відповідно до п. 2.9. Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у пп.7 п.2.1. Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, розраховується формулою 2.7. Методики.

Цією ж формулою передбачено, що якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д пор (величина, яку за загальним правилом складає кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення) визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Зі схеми електропостачання об'єкта споживача вбачається, що комутація відгалуження в обхід приладу обліку електроенергії та коробка з магнітним пускачем були встановлені на підставній опорі таким чином, щоб приховати їх наявність. Такого ж висновку суд дійшов після огляду в судовому засіданні електронного доказу - матеріалів відеофіксації виявлення у споживача порушення ПКЕЕ, а також речового доказу- пристрою для дистанційного керування вимкнення електричної напруги ( зразок кабелю з магнітним пускачем, що вилучений при виявленні та фіксуванні порушення та упакований в пакет, опломбований номерною пломбою C 28659468), який після огляду було повторно опломбовано (номер пломби С 34709781). Висновком судової комплексної електротехнічної-економічної експертизи №9071, складеним 30.05.2018 судовим експертом Незалежного інституту судових експертиз також встановлено, що виявити зафіксоване у Акті №116445 від 19.10.2016 порушення ПКЕЕ при здійсненні контрольного огляду засобу обліку без використання спеціальних технічних засобів не можливо. Саме тому, підставним та правомірним є застосування при розрахунку Д пор величини збільшеного терміну(в межах трьох років).

Наведеним спростовуються твердження відповідача про необхідність розрахунку збитків за період, що не перевищує 6 місяців, які базуються та тому, що схема безоблікового споживання електроенергії, про яку заявляє позивач, на його думку, не була прихованою і мала бути виявленою візуально під час чергового контрольного огляду

Відтак, встановлений позивачем період для нарахування з 10.02.2015 року (заміна приладу обліку) по 19.10.2016 року (день виявлення порушення) цілком узгоджується з вимогами чинного законодавства.

За таких розрахунків сума нарахування склала 701 052,37 грн. При цьому, представник споживача із зазначеним розрахунком погодився без зауважень, рахунок на оплату вартості недооблікованої електричної енергії отримав.

Отже, розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії був здійснений відповідно до Методики. Такий висновок підтверджується також і Висновком судової комплексної електротехнічної-економічної експертизи №9071, складеним 30.05.2018 судовим експертом Незалежного інституту судових експертиз.

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов'язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Судом встановлено наявність у діях відповідача усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки - самовільне підключення до електричної мережі ПрАТ "Закарпатобленерго" поза приладом обліку електричної енергії, збитків - несплата використаної електроенергії, причинного зв'язку між протиправною поведінкою та збитками і вини).

За приписами ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами ч.1 ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Надаючи оцінку доводам та доказам сторін судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.3 ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі "Проніна проти України", відповідно до яких п.1 ст.6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Позивач належними та допустимими доказами довів обставини, що наведені у позовній заяві і стосуються порушення відповідачем правил споживання електроенергії, які зафіксовані в акті перевірки. Зокрема, судом досліджено та оцінено договір про постачання електричної енергії №Р06/07-0608 від 01.07.2010, завдання №848 від 20.09.2012, №91 від 10.02.2015, акт про порушення №116445 від 19.10.2016, рішення комісії з розгляду Актів про порушення, оформлене протоколом №160 від 02.11.2016, розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за Актом про порушення №116445, рахунок №608 від 02.11.2016, заяви свідків, оформлені відповідно до ст. 88 ГПК України, висновок судової комплексної електротехнічної-економічної експертизи №9071, складений 30.05.2018 судовими експертами Незалежного інституту судових експертиз, речові докази ( детальний опис яких відображено в протоколі судового засідання) та електронний доказ (відеозапис виявлення порушення).

Тому суд доходить висновку, що подані відповідачем докази є належними, допустимими, достовірними та достатніми для встановлення дійсних обставин справи в розумінні статей 76-79 ГПК України.

Доводи відповідача про неправильне застосування вихідних даних при проведенні розрахунку збитків, зокрема, щодо дати початку проведення нарахування, яка, на думку відповідача, повинна брати відлік з дня останнього контрольного огляду засобу обліку-30.09.2016, спростовуються наступним. Зі схеми електропостачання об'єкта споживача, а також з матеріалів відеофіксації виявлення у споживача порушення ПКЕЕ вбачається, що комутація відгалуження в обхід приладу обліку електроенергії та коробка з магнітним пускачем були встановлені на підставній опорі таким чином, щоб приховати їх наявність. Наведене підтверджується також висновком судової комплексної електротехнічної-економічної експертизи №9071, складеним 30.05.2018 судовим експертом Незалежного інституту судових експертиз, відповідно до якого експертом, який володіє спеціальними знаннями підтверджено, що виявити зафіксоване у Акту №116445 від 19.10.2016 порушення ПКЕЕ при здійсненні контрольного огляду засобу обліку без використання спеціальних технічних засобів не можливо. З наданих суду позивачем пояснень (арк. спр. 27 Том 4) судом встановлено, що вказане порушення було виявлено після залучення спеціалістів та технічно складного процесу огляду і мало наслідком складання передбачених ПКЕЕ Актів. Таким чином, проведений контролером Мукачівського МРЕМ 30.09.2016 контрольний огляд розрахункового засобу обліку енергії не є тим контрольним оглядом, який проведено з використання спеціальних технічних засобів та за наслідками якого складено відповідні акти, відтак, не може застосовуватись при проведенні розрахунку збитків.

Суд враховує також, що відповідно до ПКЕЕ термін "контрольний огляд" визначено, як виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Однак, як вже було встановлено судом на підставі наявних у справі доказів, виявлене у відповідача порушення було неможливо виявити за умови простого візуального обстеження, оскільки потребувало спеціальних технічних засобів, відтак, наявність чи відсутність контрольного огляду протягом останніх 6 місяців не впливає у даній ситуації на проведений розрахунок.

Суд відхиляє доводи відповідача про те, що після укладення договору постачання електроенергії сторони змінювали схему електропостачання та про те, що порушення ПКЕЕ виявлене на території, за яку відповідач не несе відповідальності. З огляду на наведене вище, обидві сторони визнають факти заміни лічильника, які мали місце 20.09.2012 та 10.02.2015. Так, в матеріалах справи наявна акт-вимога ПАТ "Закарпаттяобленерго" від 30.08.2012 №213/12 про встановлення приладу обліку електричної енергії в легкодоступному для огляду та обслуговування місці, тобто на зовнішній стороні будівлі пекарні, а також встановлення комутаційного апарату відповідно до потужності. При здійсненні перевірки виконання вказаного акту 20.09.2012 працівниками Мукачівського МРЕМ за участю директора ТзОВ "Натурпродукт" було проведено заміну приладу обліку разом з технічною перевіркою, що підтверджується завданням від 20.09.2012 №848 (а.с. 106-107, том 2). При цьому, як вбачається зі схеми, яка зазначена в акті про порушення ПКЕЕ від 19.10.2016 №116445, та схеми електропостачання згідно з договором, межа балансової належності сторонами не змінювалась, а схеми відповідають одна одній.

Стосовно доводів відповідача про відсутністю в акті порушення ПКЕЕ відомостей про те, ким саме використовується позаоблікова енергія та чи була напруга в позаобліковій лінії станом на момент виявлення порушення, а також щодо неможливості вчинити правопорушення без фактичного відключення напруги, слід зазначити, що сам факт наявності підключення до електромережі, що не є власністю енергопостачальника електропроводки поза розрахунковим приладом обліку без порушення схеми обліку (шляхом здійснення комутації відгалуження від головного вводу за допомогою магнітного пускача, що згідно договору віднесена до балансової належності споживача, який, в свою чергу, несе відповідальність за технічний стан і безпечну експлуатацію цієї лінії), який встановлений судом на підставі наявних у справі доказів є самостійним та достатнім порушенням ПКЕЕ для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією (тобто споживання електричної енергії поза приладом обліку), незважаючи на наявність чи відсутність підключених до неї струмоприймачів, а також встановлення конкретних осіб, які здійснили таке підключення (Постанова, Вищий господарський суд, від 26.12.2013р., № 904/6163/13). Судом взято до уваги той факт, що відповідачем вже було допущено аналогічне правопорушення ( Акт про порушення ПКЕЕ від 11.04.2013 №104031), яке полягало в самовільному підключенні в РП-0,4кВ ЗТП №71, здійсненому відповідачем без фактичного відключення напруги, а тому твердження про технічну неможливість підключення викликає підставний сумнів.

Окрім того, в ході проведення підготовчого провадження зважаючи на принци змагальності сторін та задовольнивши клопотання відповідача судом було призначено судову електротехнічну експертизу, яка б могла додатково підтвердити або спростувати доводи відповідача з точки зору спеціаліста, який володіє спеціальними знаннями в галузі електротехніки. Однак, з вини відповідача судова експертиза проведена не була (відповідачем не було проведено оплату вартості експертного дослідження).

Відповідно до ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відтак, суд констатує, що справу розглянуто на підставі наявних у справі доказів, які з точки зору достатності та належності не спростували доведених позивачем обставин.

Таким чином, враховуючи, що поданими позивачем доказами підтверджується факт вчиненого споживачем порушення ПКЕЕ, який в установленому порядку відповідачем належними та допустимими доказами не спростований, відтак, нараховану суму вартості необлікованої енергії, не сплачену відповідачем, належить стягнути з нього в судовому порядку.

Отже, позов слід задовольнити повністю.

Керуючись ст. ст. 20, 41, 42, 46, 73, 74, 76-79, 86, 129, 216, 222, 233, 237, 238, 240, 241, Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

позов задовольнити повністю.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Натурпродукт" (89600, м. Мукачево, вул. Ужгородська, 167, код ЄДРЮОФОП 22098703) на користь приватного акціонерного товариства "Закарпаттяобленерго" (89412, с. Оноківці, вул. Головна, 57, Ужгородський району код ЄДРЮОФОПтаГФ 00131529) суму 701052,37 грн. (Сімсот одна тисяча п'ятдесят дві гривні 37 коп.) вартості необлікованої електричної енергії.

Рішення суду набирає законної сили і підлягає обов'язковому виконанню на території України в порядку ст.241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Західного апеляційного господарського суду у строк, встановлений ч.1 ст.256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 27.11.2018

Суддя Васьковський О.В.