РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

14.11.2018Справа № 910/10000/18

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді: Літвінової М.Є.

за участю секретаря судового засідання: Зінчук С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Броварський алюмінієвий завод»

до 1. Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Шевченківського району» м. Києва

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорожні системи»

про визнання недійсним результатів процедури відкритих торгів та визнання

недійсним договору

Представники сторін:

від позивача: Горощук І.С. за довіреністю від 05.11.2018;

від відповідача-1: не з'явився;

від відповідача-2: не з'явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Броварський алюмінієвий завод» (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Шевченківського району» м. Києва (далі - відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорожні системи» (далі - відповідач-2) про:

- визнання недійсним результатів процедури відкритих торгів із закупівлі обмежувальних стаціонарних стовпчиків з нержавіючої сталі (код згідно ДК 021:2015:3492000-2 - Дорожнє обладнання) номер оголошення UA-2018-05-02-000391-b, оформлених протоколом засідання тендерного комітету № 66 від 29.05.2018;

- визнання недійсним Договору від 05.07.2018 № 127-18ВТ, укладеного між Комунальним підприємством «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Шевченківського району» м. Києва та Товариством з обмеженою відповідальністю «Дорожні системи» щодо поставки обмежувальних стаціонарних стовпчиків з нержавіючої сталі (код згідно ДК 021:2015:34920000-2 - Дорожнє обладнання).

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що процедура закупівлі була проведена відповідачем-1 з порушенням вимог статті 16, частини 7 статті 28 та частини 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки відповідач-2 як переможець процедури закупівлі не відповідав кваліфікаційним критеріям Тендерної документації щодо наявності обладнання та матеріально-технічної бази, а також щодо документального підтвердження досвіду виконання аналогічних договорів, внаслідок чого його тендерна пропозиція мала б бути відхилена відповідачем-1. Також позивач вказує на те, що оскільки процедура закупівлі була проведена з численним порушенням вимог чинного законодавства, укладений на її підставі Договір має бути визнаний недійсним відповідно до положень статей 203, 215 Цивільного кодексу України.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову, в якій він просить суд забезпечити позов шляхом заборони Комунальному підприємству «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Шевченківського району» м. Києва та Товариству з обмеженою відповідальністю «Дорожні системи» вчиняти будь-які дії, пов'язані з виконанням Договору № 127-18ВТ від 05.07.2018.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 01.08.2018 було відмовлено у забезпеченні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Броварський алюмінієвий завод» до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Шевченківського району» м. Києва та Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорожні системи» у справі № 910/10000/18.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 06.08.2018 позовну заяву залишено без руху на підставі статті 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 14.08.2018 відкрито провадження у справі № 910/10000/18, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 12.09.2018 року.

07 вересня 2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача-1 подано відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого відповідач-1 проти задоволення позову заперечує, оскільки відповідачем-2 були надані всі документи, які вимагались умовами Тендерної документації.

24 вересня 2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача-1 подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

27 вересня 2018 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача було подано відповідь на відзив.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 12.09.2018 підготовче засідання відкладено на 01.10.2018 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 01.10.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу № 910/10000/18 до розгляду по суті на 05.11.2018 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 05.11.2018 в судовому засіданні на підставі заявленого позивачем клопотання оголошено перерву до 14.11.2018 року.

У судовому засіданні 14.11.2018 року представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представники відповідачів у судове засідання 14.11.2018 року не з'явились, про причини неявки суд не повідомили.

Статтею 202 Господарського процесуального кодексу України визначені наслідки неявки в судове засідання учасника справи.

Зокрема, згідно із частиною 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Зважаючи на те, що неявка представників відповідачів не перешкоджає всебічному, повному та об'єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Водночас, оскільки суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

У судовому засіданні 14.11.2018 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідач-1, як замовник, розмістив в системі електронних державних закупівель (ProZorro) оголошення про проведення про проведення відкритих торгів UA-2018-05-02-000391-b по закупівлі обмежувальних стаціонарних стовпчиків з нержавіючої сталі (код згідно ДК 021:2015:34920000-2 - дорожнє обладнання) у кількості 2 000 штук; місце поставки товарів - 03150, Україна, місто Київ, вулиця Ямська, будинок 59; строк поставки товарів - до 31 грудня 2018 року; кінцевий строк подання тендерних пропозиції - 18.05.2018 року.

З метою участі у відкритих торгах свої тендерні пропозиції були подані позивачем, відповідачем-2, Товариством з обмеженою відповідальністю «Експодор» та Товариством з обмеженою відповідальністю «АТМ ЮНІОН ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ».

Відповідно до Звіту про результати проведення процедури закупівлі цінова пропозиція відповідача-2 була 1 570 040, 00 грн., тоді як цінова пропозиція позивача складала 2 299 920, 00 грн.

Рішенням Тендерного комітету, оформленого Протоколом № 66 від 29.05.2018, переможцем за процедурою відкритих торгів визнано відповідача-2 та вирішено укласти з ним договір про закупівлю стаціонарних стовпчиків з нержавіючої сталі (код згідно ДК 021:2015:34920000-2 - Дорожнє обладнання).

За результатами відкритих торгів між відповідачем-1 (Покупець) та відповідачем-2 (Продавець) було укладено Договір № 127-18ВТ від 05.07.2018, за умовами якого Продавець зобов'язується поставляти Покупцю обмежувальні стаціонарні стовпчики з нержавіючої сталі (код згідно ДК 021:2015:34920000-2 - Дорожнє обладнання) у кількості 2 000 шт. на суму 1 570 040, 00 грн., а Покупець - приймати та оплачувати такої товар.

Позивач із вищевказаним рішенням Тендерного комітету не погодився, оскаржив його до Антимонопольного комітету України та просив скасувати рішення про визначення переможця процедури закупівлі.

Рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6306-р/пк-пз від 26.06.2018 у задоволенні скарги позивача було відмовлено.

Позивач не скористався наданим йому положеннями частини 12 статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» правом на оскарження даного рішення в судовому порядку, а відтак воно є чинним.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади врегульовані Законом України «Про публічні закупівлі», метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Суд констатує, що вирішуючи спір про визнання торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Частиною 1 статті 11 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб). Тендерний комітет діє на засадах колегіальності та неупередженості. Членство в тендерному комітеті або визначення уповноваженої особи (осіб) не повинно створювати конфлікт між інтересами замовника та учасника чи між інтересами учасників процедури закупівлі, наявність якого може вплинути на об'єктивність і неупередженість прийняття рішень щодо вибору переможця процедури закупівлі. Уповноважена особа (особи) під час організації та проведення процедур закупівель повинна забезпечити об'єктивність та неупередженість під час процесу організації та проведення процедур закупівлі в інтересах замовника.

Положеннями частини 3 статті 11 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що тендерний комітет або уповноважена особа (особи):

планує закупівлі, складає та затверджує річний план закупівель;

здійснює вибір процедури закупівлі;

проводить процедури закупівель;

забезпечує рівні умови для всіх учасників, об'єктивний та чесний вибір переможця;

забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом;

забезпечує оприлюднення інформації та звіту щодо публічних закупівель відповідно до Закону;

здійснює інші дії, передбачені цим Законом.

Рішення тендерного комітету або уповноваженої особи оформлюється протоколом. У рішенні відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні тендерного комітету, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на його засіданні, або всіма уповноваженими особами. У разі відмови члена тендерного комітету або однієї з уповноважених осіб підписати протокол про це зазначається у протоколі з обґрунтуванням причин відмови (частина 4 статті 11 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Згідно з частинами 1-3 статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Згідно з частиною 4 статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції не може бути підставою для її відхилення замовником.

Статтею 20 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Відповідно до пункту 29 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об'єктом авторського права та/або суміжних прав.

Положеннями ч. 1, п. 1, п. 2, ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу. Тендерна документація повинна містити: інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Частиною 1 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Згідно зі статтею 30 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом.

Замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо: 1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; 2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону; 3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону; 4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

У разі якщо учасник, тендерна пропозиція якого відхилена, вважає недостатньою аргументацію, зазначену в повідомленні, такий учасник може повторно звернутися до замовника з вимогою надати додаткову інформацію стосовно причини невідповідності його пропозиції умовам тендерної документації, зокрема, технічній специфікації та/або його невідповідності кваліфікаційним критеріям, а замовник зобов'язаний надати йому відповідь з такою інформацією не пізніше ніж через п'ять днів з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель.

Пунктом 5 Розділу ІІІ Тендерної документації встановлено кваліфікаційні критерії до учасників.

Так, для участі у процедурі закупівлі учасник повинен відповідати наступним кваліфікаційним критеріям та надати документи, що підтверджують таку відповідність:

1. Надати скановану довідку в довільній формі про наявність обладнання та матеріально-технічної бази.

1.1.1. Для документального підтвердження орендованого обладнання та матеріально-технічної бази Учасник повинен надати копію чинного договору оренди з переліком обладнання/матеріально-технічної бази.

1.1.2. Виробничі потужності (опис);

1.1.3. Наявність бази відвантаження в м. Києві або приміській зоні (стислий опис та місцезнаходження).

1.2. Якщо учасник не є виробником продукції надати скановану копію документу, завіреного печаткою виробника, який підтверджує стосунки з виробником:

- договір з виробником;

або:

- сертифікат дистриб'ютора, представника, дилера тощо;

або:

- лист виробника про представництво його інтересів;

або:

- інший документ, в якому обов'язково зазначаються стосунки з учасником.

Зазначені документи повинні бути дійсними на весь строк поставки продукції. Якщо в документі зазначено термін дії до року постачання з автоматичною пролонгацією, надати підтвердження пролонгації цього документу від виробника.

3. Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів. Для підтвердження відповідності надаються:

- довідка у довільній формі з інформацією про виконання аналогічного договору в період з 2016 по 2017 роки, який безпосередньо стосувався предмета закупівлі;

- копія позитивного листа відгуку від замовника, з яким був укладений договір, зазначений в довідці про виконання аналогічного договору.

Учасник має надати у довільній формі інформацію про відсутність підстав, визначених у частинах першій та другій статті 17 Закону. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 Закону к разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Замовник не вимагає від учасників документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 1 і 7 частини 1 статті 17 Закону.

Позивач вважає, що визначений у п.п. 1.1.1.-1.1.3 п. 5 Розділу ІІІ Тендерної документації перелік документів є обов'язковим для пред'явлення усіма учасниками і не містить жодних виключень. Натомість, у випадку, якщо учасник публічних закупівель не є виробником продукції, що є предметом закупівлі, він зобов'язаний додатково до документів, визначених п.п. 1.1.1.-1.1.3. п. 5, надати один з документів, визначених п.п.1.2. п. 5 Розділу ІІІ Тендерної документації.

Водночас, позивач вказує, що відповідачем-2 у складі Тендерній пропозиції не надано документів із зазначеного переліку, а саме: опису виробничих потужностей, стислого опису та місцезнаходження наявності бази відвантаження в місті Києві або приміській зоні.

При цьому, позивач зазначає, що надана відповідачем-2 Довідка про наявність обладнання та матеріально-технічної бази № 18.05.-1/10 від 18.05.2018 не є документом, що містить стислий опис та місцезнаходження бази відвантаження в місті Києві або приміській зоні, оскільки в ній не зазначено вказаної інформації.

Таким чином, на думку позивача, відповідач-2 не відповідав кваліфікаційним критеріям Тендерної документації щодо наявності обладнання та матеріально-технічної бази.

Проте, дані аргументи позивача суд вважає безпідставними та до уваги не приймає, враховуючи наступне.

Так, під час розгляду справи судом встановлено, що відповідачем-2 у складі Тендерної пропозиції було надано довідку про наявність обладнання і матеріально-технічної бази від 18.05.2018 № 18.05-1/10, відповідно до змісту якої відповідачем-2 зазначається інформація про наявне обладнання та матеріально-технічну базу, зокрема складські приміщення площею 136,2 м.кв., орендовані у ПАТ «Тутковський», а також вказує на те, що він не є виробником продукції, що є предметом закупівлі і замість стислого опису своїх виробничих потужностей надає документальне підтвердження взаємовідносин з виробником. База відвантаження товару, що є предметом закупівлі, розташована за місцем знаходження складських приміщень відповідача-2: м. Київ, вул. Дубровицька, буд. 28.

При цьому, суд зазначає, що Тендерна документація не містила окремих вимог щодо оформлення стислого опису наявної у учасника бази відвантаження у м. Києві або приміській зоні.

Разом з цим, у складі Тендерної пропозиції відповідачем-2 було надано лист № 149/19 від 14.05.2018, в якому зазначено, що ТОВ «Євроформат Стальконструкція» як виробник дорожнього огородження - обмежувальних стовпчиків з нержавіючої сталі, підтверджує те, що відповідач-2 є офіційним дилером даної продукції у м. Києві та Київській області. Також, ТОВ «Євроформат Стальконструкція» підтвердило можливість відпуску відповідачу-2 продукції, що є предметом закупівлі UA-2018-05-02-000391-b в обсягах та у строки, передбачені Тендерною документацією.

Крім того, позивач посилається на те, що відповідачем-2 у складі Тендерної пропозиції було надано лист-відгук ТОВ «Укрдортехносервіс» № 2/7 від 06.04.2017, яким вказане підприємство нібито підтверджує позитивний досвід співпраці з відповідачем-2 під час виконання договору поставки стовпчиків сталевих стаціонарних обмежувальних від 27.09.2017 № 27/09-ДС. Тобто лист-відгук видано за півроку до дати укладення самого договору, про виконання якого в ньому зазначено.

У зв'язку з цим, на переконання позивача, вищезазначений лист-відгук не може бути прийнятий в якості належного підтвердження відповідності відповідача-2 такому кваліфікаційному критерію Тендерної документації як наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів.

Також, позивач зазначає, що відповідачем-2 не було надано довідку з інформацією про виконання аналогічного договору в період з 2016 по 2017 роки, який безпосередньо стосувався предмета закупівлі. Так, замість такої довідки відповідачем-2 було надано засвідчену копію укладеного з ТОВ «Укрдортехносервіс» договору № 27/09-ДС від 27.09.2017 про поставку стовпчиків сталевих стаціонарних обмежувальних та акт приймання-передачі від 12.10.2017, в якому відсутній підпис керівника ТОВ «Укрдортехносервіс», внаслідок чого він не може бути доказом виконання відповідачем-2 Договору.

З даними твердженнями позивача суд також не погоджується, оскільки вони спростовуються наявними у матеріалах справи доказами.

Зокрема, судом встановлено, що відповідачем-2 у складі Тендерної пропозиції надано довідку від 17.05.2018 № 17.05-1/10 про наявність досвіду виконання аналогічних договорів, в якій відповідач-2 вказує про виконання аналогічного договору № 27/09-ДС від 27.09.2017, укладеного з ТОВ «Укрдортехносервіс», а також лист-відгук № 2/7 від 06.04.2017, яким ТОВ «Укрдортехносервіс» повідомляє, що в повній мірі задоволене виконанням відповідачем-2 умов укладеного Договору.

При цьому, ТОВ «Укрдортехносервіс» зазначило про те, що товар поставлений відповідачем-2 в рамках виконання Договору товар за своїми якісними характеристиками повністю відповідає вимогам, що ставляться відповідними державними стандартами та технічними нормативами, прийнятими в Україні для даного виду товарів. За весь час співпраці з відповідачем-2 жодного випадку зриву поставки товару не було.

Частиною 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов'язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Відповідно до пункту 2 Розділу V Тендерної документації у разі виявлення в тендерній документації та/або пропозиції учасника положень та/або визначень, які не відповідають Закону, замовник буде керуватись нормами Закону.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов'язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Технічні помилки та описки будуть сприйматися замовником, як формальна (несуттєва) помилка в разі, якщо така помилка при комплексному розгляді документів тендерної пропозиції учасника дозволяє встановити інформацію, яка відповідає дійсності.

До формальних (несуттєвих) помилок зокрема відносяться:

- незавірення окремої сторінки (сторінок) підписом та/або печаткою (у разі її використання) учасника торгів;

- неправильне (неповне) звірення та/або не завірення учасником копії документа згідно з вимогами тендерної документації;

- зазначення неправильної назви документа, що підготовлений безпосередньо учасником, у разі якщо зміст такого документа повністю відповідає вимогам цієї документації;

- зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам тендерної документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника;

- орфографічні помилки та механічні описки в словах та словосполученнях, що зазначені в документах, які підготовлені безпосередньо учасником та надані у складі пропозиції (наприклад: зазначення в довідці русизмів, сленгових слів; або технічних помилок, відсутність пропусків між словами та ін.)

Замовник залишає за собою право не відхиляти тендерну пропозицію при виявлені формальних помилок незначного характеру, що описані вище. При цьому замовник гарантує дотримання всіх принципів, визначених статтею 3 Закону.

Керуючись вищевказаними положеннями та враховуючи те, що у складі Тендерної пропозиції відповідачем-2 було надано копію Договору поставки № 27/09-ДС від 27.09.2017 та акт приймання-передачі продукції, які повністю підтверджують інформацію, наведену в листі-відгуку, суд вважає, що відповідач-1 правомірно кваліфікував зазначення в листі відгуку дати « 06.04.2017» як формальну помилку, а саме як технічну помилку, яка не вплинула на зміст пропозиції відповідача-2.

При цьому, частиною 7 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

Користуючись наданим правом відповідач-1 звернувся до ТОВ «Укрдортехносервіс» за підтвердженням інформації, викладеної ним у листі-відгуку.

Листом № 16/2 від 23.05.2017 ТОВ «Укрдортехносервіс» підтвердило факт наявності договірних відносин з відповідачем-2 за Договором № 27/09-ДС від 23.05.2017, а також належного виконання ним умов цього Договору, що підтверджується Актом приймання-передачі товарно-матеріальних цінностей від 12.10.2017, який додано до означеного листа.

Крім того, ТОВ «Укрдортехносервіс» повідомило, що в листі-відгуку № 2/7 від 06.04.2017 було помилково вказано невірний рік вихідної дати, а саме замість 2018 року вказано 2017 рік. Факт реєстрації даного листа саме 06.04.2018 року підтверджується журналом реєстрації вихідної кореспонденції ТОВ «Укрдортехносервіс» за 2018 рік.

Що стосується аргументів позивача щодо відсутності підпису в Акті приймання-передачі, суд зазначає, що дана обставина також правомірно кваліфікована відповідачем-1 як помилка, оскільки вона не вплинула на зміст пропозицій, а належне виконання умов Договору № 27/09-ДС від 27.09.2017 відповідачем-1 повністю підтверджено ТОВ «Укрдортехносервіс» у листі № 16/2 від 23.05.2017.

При цьому, позивач вказує на те, що відповідач-1 в порушення вимог частини 7 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» самостійно витребував додаткові документи, що не були подані відповідачем-2 у складі Тендерної пропозиції. До того ж, такі документи надійшли до відповідача-1 23.05.2018 року, тобто після закінчення строку подання тендерної пропозиції.

Суд вказані аргументи позивача вважає безпідставними, оскільки вони ґрунтуються на довільному тлумаченні положень чинного законодавства.

Як зазначалось вище, частина 7 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» надає замовнику право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

Положеннями Закону України «Про публічні закупівлі» не встановлено жодних вимог до форми такого звернення, як і не встановлено заборон органам державної влади, підприємствам, установам, організаціям додавати до відповіді на таке звернення підтверджуючі документи.

При цьому, Закон України «Про публічні закупівлі» не містить вимог та обмежень стосовно періоду протягом якого замовник має право звертатись із вищезазначеним зверненнями до відповідних органів державної влади, підприємств, установ, організацій та отримувати від них інформацію, і в який строк така інформація повинна бути надана.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги, що кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям визначаються замовником, яким встановлено відповідність поданих відповідачем-2 документів тендерній документації; судом досліджено та здійснено аналіз вказаних документів на відповідність тендерній документації, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсною процедури відкритих торгів із закупівлі обмежувальних стаціонарних стовпчиків з нержавіючої сталі (код згідно ДК 021:2015:3492000-2 - Дорожнє обладнання) номер оголошення UA-2018-05-02-000391-b, оформлених протоколом засідання тендерного комітету № 66 від 29.05.2018.

Одночасно суд зазначає, що відповідно до Звіту про результати проведення процедури закупівлі цінова пропозиція позивача була найвищою з усіх чотирьох учасників, і будь-якому випадку він не міг бути переможцем оспорюваних торгів, тобто фактично результати оспорюваної процедури закупівлі не впливають на права та інтереси позивача, а визнання їх недійсними не призвело б до відновлення його прав та законних інтересів.

Статтею 36 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з положеннями статті 37 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону; його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; його укладення з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 32 та абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв'язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Частина 1 статті 202 Цивільного кодексу України встановлює, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього кодексу.

Як встановлено судом, відповідачем-2 було надано усі документи та інформацію, які вимагалися замовником, відповідача-2 визнано переможцем процедури закупівлі, тому укладення з ним в подальшому договору узгоджується з вимогами законодавства, у зв'язку з чим відсутні будь-які правові підстави для визнання такого договору недійсним.

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги Товариство з обмеженою відповідальністю «Броварський алюмінієвий завод» про визнання недійсним результатів процедури відкритих торгів із закупівлі обмежувальних стаціонарних стовпчиків з нержавіючої сталі (код згідно ДК 021:2015:3492000-2 - Дорожнє обладнання) номер оголошення UA-2018-05-02-000391-b, оформлених протоколом засідання тендерного комітету № 66 від 29.05.2018 та визнання недійсним Договору від 05.07.2018 № 127-18ВТ, укладеного між Комунальним підприємством «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Шевченківського району» м. Києва та Товариством з обмеженою відповідальністю «Дорожні системи» щодо поставки обмежувальних стаціонарних стовпчиків з нержавіючої сталі (код згідно ДК 021:2015:34920000-2 - Дорожнє обладнання) не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Броварський алюмінієвий завод» до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Шевченківського району» м. Києва, Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорожні системи» про визнання недійсним результатів процедури відкритих торгів та визнання недійсним договору.

2. Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Відповідно до частини 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

4. Згідно з підпунктом 17.5. пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VІІІ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено та підписано 29.11.2018 року.

Суддя М.Є. Літвінова