УХВАЛА

м. Київ

23.11.2018Справа № 910/15438/18

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., розглянувши матеріали заяви

за позовом Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" (03115, м. Київ, пр.-т Перемрги, будинок 107-А; ідентифікаційний код 21677333)

до 1) Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (АДРЕСА_3; ідентифікаційний код НОМЕР_1)

2) ОСОБА_3 (АДРЕСА_4; ідентифікаційний код НОМЕР_2)

3) ОСОБА_4 (АДРЕСА_4; ідентифікаційний код НОМЕР_3)

про стягнення 1 301 342, 19 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Акціонерне товариство "ПроКредит Банк" з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення солідарної заборгованості в розмірі 1 301 342, 19 грн. за договором про надання траншу № 4.17331/277 від 19.03.2007, що є невід'ємною частиною рамкової угоди № 277 від 30.06.2006.

Звертаючись до суду з даним позовом позивач вказує, що у зв'язку з неналежним виконанням зобов'язань обумовлених умовами кредитного договору, зокрема, незабезпеченням вчасного погашення кредиту та відсотків у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 утворилась заборгованість.

Разом з тим, в забезпечення виконання зобов'язань відповідачем-1 та Акціонерним товариством "ПроКредит Банк" були укладені наступні договори поруки: № 277-ДП1 від 11.07.2006, № 277-ДП4 від 20.03.2009 поручителями в яких виступили ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відповідно.

Разом з тим, договорами поруки, якими забезпечується виконання зобов'язань відповідача-1 не передбачено спеціальних умов відповідальності поручителя, а отже, на переконання позивача поручителі (відповідач 2 та 3) відповідають перед Акціонерним товариством "ПроКредит Банк" як солідарні із позичальником боржники.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України з огляду на наступне.

Приписами ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до ст. 93 Цивільного кодексу України, місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи (переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.

Місцезнаходження юридичної особи визначається на підставі відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (стаття 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань").

Приписами ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" вказано, якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Таким чином, у випадках, передбачених статтею 172 Господарського процесуального кодексу України, місцезнаходження відповідача визначається за даними його державної реєстрації як суб'єкта господарювання.

Отже, належним доказом надсилання іншій стороні у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку (касовий чек, поштова квитанція з описом вкладення тощо) та надіслання позовних матеріалів на юридичну адресу відповідача.

Водночас, із доданих до поданої позовної документів вбачається, що позивачем не відправлено відповідачам 2 та 3 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 копію позовної заяви з доданими до неї документами. При цьому, вказано, що особи проживають у Донецьку.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на те, що позивачем не дотримано вимог ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи, що приписи ст. 174 Господарського процесуального кодексу України носять імперативний характер, то суд приходить до висновку, що наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення солідарної заборгованості в розмірі 1 301 342, 19 грн. - залишити без руху.

2. Встановити Акціонерному товариству "ПроКредит Банк" п'ятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків шляхом подання належних доказів надіслання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 копії позовної заяви та доданих до неї документів та/або належних доказів того, що в Донецьк, а саме, за місцезнаходженням вказаних осіб не здійснюється пересилання поштової кореспонденції засобами поштового зв'язку.

3. У разі усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою

Ухвала набрала законної сили 23.11.2018 та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Баранов