ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ
"14" листопада 2018 р. Справа № 924/676/18

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Мухи М.Є., за участю секретаря судового засідання Попика О.В. розглянувши матеріали справи
за позовом заступника прокурора Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької районної державної адміністрації, с. Малиничі Хмельницький район Хмельницька область, органу, уповноваженого державною здійснювати функції у спірних правовідносинах - Хмельницької обласної державної адміністрації, м. Хмельницький
до приватного підприємства "КОММАНДОС АЛЬФА" м. Хмельницький
про розірвання договору оренди земельної ділянки №75 від 05.04.2004р; зобов`язання повернути земельну ділянку

Представники сторін:
позивача 1: Гальченко В.А. довіреність № 40/01-1063/18 від 23.04.18р.

позивача 2: Гнатюк О.О. за довіреністю від 28.08.18р. №399/10-12-3962/18

відповідача: не з`явився

за участю Приступи В.І. прокурора прокуратури Хмельницької області службове посвідчення №031942 від 02.02.15р.

В судовому засіданні відповідно до ст.240 ГПК Украйни проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Процесуальні дії по справі.
Ухвалою господарського суду Хмельницької області від 03.08.18р. відкрито провадження у справі та постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження із стадії підготовчого провадження. Підготовче засідання призначено на 21 серпня 2018 р.

В підготовчому засіданні 21.08.18р. оголошено перерву до 6 вересня 2018 року.

В підготовчому засіданні 06.09.18р. оголошено перерву до 20 вересня 2018р.

Ухвалою господарського суду Хмельницької області від 20.09.18 судом постановлено ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні до "10" жовтня 2018 року, продовжено строк підготовчого провадження у справі №924/676/18 на тридцять днів.

"10" жовтня 2018 року судом постановлено ухвалу про оголошення перерви у підготовчому засіданні на "23" жовтня 2018р.

Ухвалою господарського суду Хмельницької області від "23" жовтня 2018р. закрито підготовче провадження у справі №924/676/18, призначено справу №924/676/18 до судового розгляду по суті на 14 листопада 2018 року.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.
Прокурор звернувся з позовом до суду про розірвання договору оренди земельної ділянки №75 від 05.04.2004р; зобов`язання повернути земельну ділянку. В обґрунтування позову зазначає, що 05.04.2004 за № 75 між Хмельницькою районною державною адміністрацією (орендодавець) та товариством з обмеженою відповідальністю Коммандос (орендар) строком на 5 років укладено договір оренди земельних ділянок на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області за межами населеного пункту. Відповідно до умов Договору в оренду передано земельну ділянку площею 9,7 га (кадастровий номер - :06:012:0778) з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, які знаходяться за межами населеного пункту на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області.

Наголошує на тому, що додатком від 05.08.2004 до договору оренди №75 від 05.04.2004р. п. 3.2 Договору викладено в іншій редакції та договір укладено строком на 49 років, починаючи з дня державної реєстрації і до 05.08.2053 р. В подальшому, додатковою угодою № 17 від 29.05.2008 внесено зміни до абз. 1 розділу 1 Договору та змінено сторону договору (орендаря) з ТОВ Коммандос на приватне підприємство Коммандос Альфа, у зв`язку із тим, що на підставі протоколу загальних зборів ТОВ Коммандос від 25.12.2007 року №31, ПП Коммандос Альфа створене в процесі реорганізації шляхом виділу з ТОВ Коммандос та є його правонаступником.

Стверджує, що згідно п.3.3. Договору орендна плата за земельну ділянку 9,7 га, вноситься Орендарем у грошовому вигляді у розмірі 2306,66 грн. за рік, починаючи з дня державної реєстрації договору оренди. Періодичність внесення орендної плати щомісяця протягом 30 календарних днів наступних за останнім календарним днем звітного місяця в сумі 192,22 грн.
Відповідно до інформації ГУ ДФС у Хмельницькій області, заборгованість з орендної плати за землю, згідно декларацій становила: станом на 01.01.2012 - 357907,77 грн.; на 01.01.2013-71005,57 грн.; на 01.01.2014-216580, 78 грн.; на 01.01.2015 - 442335, 57 грн.; на 01.01.2016-700835, 84 грн.; на 01.01.2017-188 344,50 грн.; на 01.01.2018- 249 875,25 грн.; на 30.05.2018-124 937,60 грн. Загалом розмір внесених відповідачем сум, в рахунок сплати орендних платежів за земельні ділянки які знаходяться за межами населеного пункту на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району складав: 2013р. - 152,5 тис. грн.; 2014 р. - 0 грн.; 2015рік- 0 грн.; 2016 рік- 0 грн.; 2017 рік - 145,9 тис. грн. Тому за суб`єктом господарювання - ПП Коммандос Альфа станом на червень 2018 року, податковий борг з орендної плати перед бюджетом становить 1 292 729,23 гривень.

Також зауважує, що постановами Хмельницького окружного адміністративного суду від 01.11.2016 по справі №822/1693/16; від 05.02.2014 по справі №822/224/14; від 18.04.2013 по справі №822/1993/13-а; від 24.03.2015 по справі №822/740/15 задоволено позови Хмельницької Державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Хмельницькій області про стягнення з приватного підприємства Коммандос Альфа в дохід Державного бюджету України кошти в рахунок погашення податкового боргу в сумі 879695,21 грн. з рахунків у банках, які обслуговують платника податків, та за рахунок готівки, яка йому належить. В подальшому, на підставі ухвал Хмельницького окружного адміністративного суду у вказаних вище справах, вказаному суб`єкту господарювання розстрочено виконання рішень суду на суму 824 864,30 гривень. Водночас, приватним підприємством Коммандос Альфа починаючи з 30.04.2017 допущено порушення термінів щодо сплати розстрочених платежів згідно ухвали по справі №822/1693/16 та накопичено податковий борг в сумі 26 798, 84 гривні.

Хмельницька районна державна адміністрація 23.01.2018р. на виконання вимог ст.188 ГК України, з метою досудового врегулювання спору, на адресу приватного підприємства Коммандос Альфа надіслала пропозицію щодо розірвання договорів оренди земельних ділянок у випадку непогашення заборгованості. Водночас, зазначена пропозиція залишилась без належного реагування з боку відповідача.

У відзиві на позов від 20.09.2018р. відповідач зазначає, що Хмельницька райдержадміністрація уклала з ТОВ Коммандос наступні Договори оренди земельної ділянки: №43 від 3 вересня 2003 року щодо земельної ділянки площею 9,7га., №74 від 5 квітня 2004 року щодо земельної ділянки площею 9,34га та 9,14га., №75 від 5 квітня 2004 року щодо земельної ділянки площею 9,7га., №291 від 27 вересня 2007року щодо земельної ділянки площею 1,10га. Робить висновок про те, що власник земельної ділянки виразив свою волю на передачу земельних ділянок в оренду та виникнення правовідносин з користування землі. Строк дії вказаних договорів не закінчився, їх умови є чинними. Протоколом №31 загальних зборів учасників ТОВ Коммандос від 25.12.2007р. вирішено: виділити з юридичної особи ТОВ Коммандос три приватних підприємства. Відповідно до Акту приймання-передачі між ТОВ Коммандос і ПП Коммандос Альфа від 11.04.2008р., ТОВ Коммандос передав, а ПП Коммандос Альфа прийняло права та обов`язки орендаря земельних ділянок за вищевказаними 4-ма договорами оренди земельних ділянок. Момент набуття прав та обов`язків вказаний 11.04.2008р. Цього ж дня ПП Коммандос Альфа подав до власника землі клопотання про укладення додаткових угод до договорів оренди земельних ділянок з тим, щоб не допустити зупинення сплати орендних платежів.

Звертає увагу суду на те, що земельні ділянки виділялися не як окремі наділи, а з метою їх спільного використання для будівництва та функціонування ринку. З цією метою на землях були побудовані об`єкти нерухомого майна, що на разі належаться приватному підприємству Подільський міжрегіональний ринок. Така нерухомість є невіддільною від пошкодження від землі, адже це не тільки будівлі, але й комунікації, що між ними проходять та з`єднані спеціальними кабелями під товщею землі.

Стверджує, що відповідно до схеми земельної ділянки для будівництва торговельно-сервісного центру Поділля 1 та 2 черг наявне закладення комунікацій та їх з`єднань в межах об`єднаних земельних ділянок. Тому виділення якоїсь земельної ділянки з цього наділу неможливо без пошкодження всієї системи, що розрахована на функціонування цілого ринку.

Щодо оплат за користування землею відповідач пояснює, що колишній орендар - ТОВ Коммандос залишивши у себе оригінал договору оренди землі, уклав та здійснив державну реєстрацію договору суборенди на користь ТОВ Одер, яке з 2013 року вважає себе користувачем землі. ПП Коммандос Альфа не припиняв сплачувати за землю, хоча спірність питання щодо користування не надавало йому гарантій, що виконання договору в частині оплат забезпечить йому безперешкодне користування земельною ділянкою. Також відповідачем було визнано заборгованість та подано заяву до адміністративного суду щодо її розстрочення, яка була задоволена. Звертає увагу суду на те, що ні власник землі, ні прокурор жодного разу не провели перевірку щодо законності питань оформлення землі особою, яка не має права нею розпоряджатися (ТОВ Коммандос).

У відповіді на відзив від 10.10.2018р. прокурор наголошує на тому, що відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна встановлено, що на вказаних земельних ділянка відсутні об`єкти нерухомості, що б належали на праві власності та/або користуванні приватному підприємству КОММАНДОС АЛЬФА. Будь-яких відомостей, що б підтверджували факт наявності на спірних земельних ділянках об`єктів нерухомості з обґрунтуванням неможливості їх виокремлення, демонтажу Відповідачем не надано.

Стверджує, що безпідставними є твердження Відповідача про належне виконання орендарем обов`язків щодо своєчасної та повної сплати орендних платежів за земельну ділянку, оскільки інформацією ГУ ДФС у Хмельницькій області встановлено протилежне.

У відповідь на відзив позивач 2 (Хмельницька обласна державна адміністрація) стверджує, що підставою для пред`явлення позову слугувало систематичне невиконання орендарем умов договору щодо своєчасного внесення орендної плати за землю, чим допущено значну заборгованість (станом на червень 2018 року, податковий борг з орендної плати складає - 1 292 729,23 гривень), а тому наявні підстави для припинення дії договору оренди земельної ділянки шляхом його розірвання в судовому порядку.

Хмельницька обласна державна адміністрація вважає, що доводи та мотиви, викладені у відзиві приватного підприємства КОММАНДОС АЛЬФА, є безпідставними та підлягають відхиленню, оскільки будь-яких відомостей, що б підтверджували факт наявності на спірних земельних ділянках об`єктів нерухомості з обґрунтуванням неможливості їх виокремлення, демонтажу Відповідачем не надано. Також, на думку відповідача 2, є безпідставними твердження Відповідача про належне виконання орендарем обов`язків щодо своєчасної та повної сплати орендних платежів за земельну ділянку. Просить позовні вимоги задоволити.

Відповідач у запереченні від 22.10.2018р. наголошує на тому, що позовну заяву у даній справі заявлено заступником прокурора Хмельницької області без належних повноважень, прокурор не навів у чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави, протиправно перебрав на себе функції представництва держави, оскільки захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор.

У поясненнях від 09.11.2018р. прокурор звертає увагу суду на те, що підставою для пред`явлення позову слугувало систематичне невиконання орендарем умов договору щодо своєчасного внесення орендної плати за землю, чим допущено значну заборгованість (станом на червень 2018 року, податковий борг з орендної плати складає - 1 292 729,23 гривень), тому наявні підстави для припинення дії договору оренди земельної ділянки шляхом його розірвання в судовому порядку.

Щодо наявності у прокуратури законних підстав для представництва інтересів держави в особі Хмельницької районної державної адміністрації, органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Хмельницької обласної державної адміністрації стверджує, що статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно ст. 53 ГПК України, ч. 3 ст. 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Стверджує, що у зв`язку з тим, що Хмельницькою районною державною адміністрацією, як стороною договору та Хмельницькою обласною державною адміністрацією, як органом, уповноваженим державою здійснювати функції у спірних правовідносинах у продовж тривалого часу (з 2012 року по теперішній час) не вживались належні заходи щодо розірвання Договору, що призвело до виникнення значної суми боргу, який накопичується упродовж шести років та продовжує нарощуватись, позов заявляється прокурором.

Наявність підстав для представництва обґрунтовує порушеними інтересами держави та правовими позиціями ЄСПЛ (зокрема рішення у справах Спорронг і Льоннрот проти Швеції від 23.09.1982, Джеймс та інші проти Сполученого Королівства від 21.02.1986, Щокін проти України від 14.10.2010, Сєрков проти України від 07.07.2011р. Трегубенко проти України від 02.11.2004, відповідно до яких втручання в право особи на мирне володіння майном відповідно до гарантій статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини має бути законним, повинно переслідувати суспільний, публічний інтерес та бути пропорційним визначеним цілям.

У судовому засіданні прокурор просить задовольнити позовні вимоги повністю. Надав пояснення, аналогічні викладеним у позові.

Представники позивачів у судовому засіданні наполягають на задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у позові та письмових поясненнях.

Представник відповідача у дане судове засідання не з`явилась, у попередніх судових засіданнях проти позову заперечувала та просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
05.04.2004 року між орендодавцем Хмельницька РДА та орендарем ТОВ „Командос укладено договір оренди земельної ділянки № 75, яким обумовлено орендодавець на підставі розпорядження голови адміністрації від 01.04.2004 року надає, а орендар приймає в строкове, платне володіння та користування земельну ділянку, що знаходиться за межами населеного пункту (с. Розсоша, Хмельницького району, Хмельницької області), площею 9,7 га , які знаходяться за межами населеного пункту на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області. Договір зареєстрований у регіональній філії центру земельного державного кадастру у Хмельницькому районі, про що в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі вчинено запис за № 35 від 06.04.2004р.

Згідно акту прийому-передачі вказаної земельної ділянки від 06.04.2004 року орендар (ТОВ Коммандос) в особі директора Квасницького В.В. прийняв в користування вищезгадані земельні ділянки.

Додатком від 05.08.2004 до договору оренди №75 від 05.04.2004, зареєстрованому у регіональній філії центру земельного державного кадастру у Хмельницькому районі за №107, пункт 3.2 Договору викладено в наступній редакції: Договір укладається строком на 49 ( сорок дев`ять) років, починаючи з дня державної реєстрації і до 05.08.2053 р.
Додатковою угодою №17 від 29.05.2008, зареєстрованою у Хмельницькому районному відділі Хмельницької регіональної філії ДП Центр державного земельного кадастру при Держкомземі України, у книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі за №07 від 24.06.2008, внесено зміни до абз. 1 розділу 1 Договору, а сема змінено сторону договору (орендаря) з ТОВ Коммандос на приватне підприємство Коммандос Альфа, у зв`язку із тим, що на підставі протоколу загальних зборів ТОВ Коммандос від 25.12.2007 року №31, ПП Коммандос Альфа створене в процесі реорганізації шляхом виділу з ТОВ Коммандос та є його правонаступником.

Згідно з п.3.3. Договору оренди орендна плата за земельну ділянку 9,7 га, вноситься Орендарем у грошовому вигляді у розмірі 2306,66 грн. за рік, починаючи з дня державної реєстрації договору оренди. Періодичність внесення орендної плати щомісяця протягом 30 календарних днів наступних за останнім календарним днем звітного місяця в сумі 192,22 грн.

Орендна плата справляється також у випадках, якщо орендар з поважних обставин тимчасово не використовує земельну ділянку за умовами договору.

Із листа ГУ ДФС у Хмельницькій області від 13.03.2017р. першому заступнику прокурора Хмельницької області, листа ГУ ДФС у Хмельницькій області від 22.12.2017р. заступнику прокурора Хмельницької області вбачається, що заборгованість відповідача з орендної плати за землю становила: станом на 01.01.2012р. 357 907,77 грн.; на 01.01.2013-71005,57 грн.; на 01.01.2014-216580, 78 грн.; на 01.01.2015 -442335, 57 грн.; на 01.01.2016-700835, 84 грн.; на 01.01.2017-188 344,50 грн.; на 01.13.03.2017р. 223685,10 грн., розмір внесених відповідачем сум, в рахунок сплати орендних платежів за земельні ділянки складав: 2013р. - 152,5 тис. грн.; 2014 р. - 0 грн.; 2015рік- 0 грн.; 2016 рік - 0 грн.; 2017 рік - 145,9 тис. грн.

З наявних у матеріалах справи постанов Хмельницького окружного адміністративного суду від 01.11.2016 по справі №822/1693/16; від 05.02.2014 по справі №822/224/14; від 18.04.2013 по справі №822/1993/13-а; від 24.03.2015 по справі №822/740/15 вбачається, що задоволено позови Хмельницької Державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Хмельницькій області про стягнення з приватного підприємства Коммандос Альфа в дохід Державного бюджету України кошти в рахунок погашення податкового боргу в сумі 879695,21 грн. з рахунків у банках, які обслуговують платника податків, та за рахунок готівки, яка йому належить. На підставі ухвал Хмельницького окружного адміністративного суду по справі №822/1693/16; №822/224/14; №822/1993/13-а; №822/740/15 ПП Коммандос Альфа розстрочено виконання рішень суду від 01.11.2016 по справі №822/1693/16; від 05.02.2014 по справі №822/224/14; від 18.04.2013 по справі №822/1993/13-а; від 24.03.2015 по справі №822/740/15.

23.01.2018, Хмельницькою районною державною адміністрацією на адресу приватного підприємства Коммандос Альфа надіслано пропозицію щодо розірвання договорів оренди земельної ділянки від 03.09.2003р. № 43, 05.04.2004 за № 74, від 05.04.2004р. № 75.

Відповідно до відповіді Коммандос Альфа на пропозицію про розірвання договорів від 21.02.2018р. відповідачем зазначено, що не погоджується на розірвання договорів оскільки: сторонами по вказаних договорах є Хмельницька районна держав адміністрація і ПП Коммандос Альфа (однак не прокуратура), плата за землю сплачується, заборгованість погашається, на земельних ділянках розташоване майно, що належить орендарю, яке не можливо відокремити від земельної ділянки, проведено земляні роботи, підготовка до будівництва, а також укладена угода з австрійською компанією на будівництво другої черги „ТСЦ Поділля.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна встановлено, що на земельній ділянці (кадастровий номер - :06:012:0778) відсутні об`єкти нерухомості приватного підприємства КОММАНДОС АЛЬФА.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до чинної редакції п. 3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Підстави для здійснення прокурором представництва держави в суді визначені у ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Згідно ч. 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Так, у Законі України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

При цьому, звертаючись до суду із даним позовом прокурор зазначає, що звернення прокурора до суду спрямоване на відновлення права на отримання очікуваного доходу у вигляді орендної плати, належне наповнення місцевих бюджетів задля реалізації державою своїх соціальних завдань та функцій.

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У п. 1 та 3 Постанови "Про деякі питання участі прокурора у розгляді справ, підвідомчих господарським судам" від 23.03.2012 р. за № 7 (із змінами) Пленум Вищого господарського суду України роз`яснив, що право прокурора на здійснення представництва в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави виникає у випадках нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування або іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором. Звертаючись до суду, прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва у порядку, передбаченому ч. 2 або 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відтак, прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва. Відповідно, наявність одного факту порушення інтересів держави недостатньо для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді. Таке право, в тому числі право подавати позов, прокурор має лише, якщо орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження.

Відповідно до абз. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Інтереси держави Україна та інтереси певної територіальної громади можуть збігатися повністю, частково, або навіть взагалі не пересікатися.

Рішенням Конституційного Суду України N З-рп/99 від 08.04.99 визначено, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 13 та ч. 1 ст. 14 Конституції України земля, її надра, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

Порушення встановленого законом порядку володіння, користування землями сільськогосподарського призначення є підставою для втручання органів прокуратури, у тому числі для звернення з позовами до суду в інтересах держави.

Вказані порушення інтересів держави та інтересів територіальної громади області свідчать про наявність "порушень інтересів держави" у розумінні ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та наявність підстав представництва.

Інтереси держави у сфері захисту земельних правовідносин полягають у забезпеченні правомірного обігу майнових прав на земельні ділянки, додержання законодавчого порядку їх відчуження, а також у визнанні та захисті законних форм землекористування.

Несвоєчасне надходження орендних платежів за користування земельними ділянками державної або комунальної форми власності порушує інтереси держави в частині планомірного надходження коштів до державного та місцевого бюджетів з метою своєчасного та в повному обсязі фінансування виконання бюджетних зобов`язань, що порушує економічні інтереси держави.

Судом зважається на те, що з огляду на положення частини 1 статті 9 Конституції України, ратифікацію Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7, 11 до Конвенції, прийняття Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини (далі - Суд) як джерело права.

Зокрема, у рішенні у справах Спорронг і Льоннрот проти Швеції від 23.09.1982, Джеймс та інші проти Сполученого Королівства від 21.02.1986, Щокін проти України від 14.10.2010, Сєрков проти України від 07.07.2011р. Трегубенко проти України від 02.11.2004 зазначено, що втручання в право особи на мирне володіння майном відповідно до гарантій статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини має бути законним, повинно переслідувати суспільний, публічний інтерес та бути пропорційним визначеним цілям.

Враховуючи норми Конституції України, частини 2 статті 4 ГПК України, Закону України "Про прокуратуру" враховуючи те, що даний спір може стосуватись відновлення права на отримання очікуваного доходу у вигляді орендної плати, належне наповнення місцевих бюджетів задля реалізації державою своїх соціальних завдань та функцій, а на прокуратуру покладено обов`язок захищати інтереси держави (в т.ч. органу місцевого самоврядування чи інший суб`єкта владних повноважень (ст. 23 Закону України "Про прокуратури"), звернення прокурора з даним позовом є обґрунтованим. Зважаючи на викладене, твердження відповідача про відсутність підстав для звернення прокурора до суду з позовом судом сприймаються критично.

Як вбачається з доданих матеріалів 05.04.2004 року між орендодавцем Хмельницька РДА та орендарем ТОВ „Командос укладено договір оренди земельної ділянки № 75, яким обумовлено, що орендодавець надає, а орендар приймає в строкове, платне володіння та користування земельну ділянку, що знаходиться за межами населеного пункту (с. Розсоша, Хмельницького району, Хмельницької області), площею 9,7 га (кадастровий номер - :06:012:0778) з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, які знаходяться за межами населеного пункту на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області. Договір зареєстрований у регіональній філії центру земельного державного кадастру у Хмельницькому районі, про що в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі вчинено запис за №35 від 06.04.2004.

Згідно акту прийому-передачі вказаної земельної ділянки від 06.04.2004 року орендар (ТОВ Коммандос) в особі директора Квасницького В.В. прийняв в користування вищезгадану земельну ділянку.

Додатком від 05.08.2004 до договору оренди №75 від 05.04.2004, зареєстрованому у регіональній філії центру земельного державного кадастру у Хмельницькому районі за №107, пункт 3.2 Договору викладено в наступній редакції: Договір укладається строком на 49 ( сорок дев`ять) років, починаючи з дня державної реєстрації і до 05.08.2053 р.
Додатковою угодою №17 від 29.05.2008, зареєстрованою у Хмельницькому районному відділі Хмельницької регіональної філії ДП Центр державного земельного кадастру при Держкомземі України, у книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі за №07 від 24.06.2008, внесено зміни до абз. 1 розділу 1 Договору, а сема змінено сторону договору (орендаря) з ТОВ Коммандос на приватне підприємство Коммандос Альфа, у зв`язку із тим, що на підставі протоколу загальних зборів ТОВ Коммандос від 25.12.2007 року №31, ПП Коммандос Альфа створене в процесі реорганізації шляхом виділу з ТОВ Коммандос та є його правонаступником.

Згідно з п.3.3. Договору орендна плата за земельну ділянку 9,7 га, вноситься Орендарем у грошовому вигляді у розмірі 2306,66 грн. за рік, починаючи з дня державної реєстрації договору оренди. Періодичність внесення орендної плати щомісяця протягом 30 календарних днів наступних за останнім календарним днем звітного місяця в сумі 192,22 грн.

За ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК).

Як вбачається з довідки ГУ ДФС у Хмельницькій області від 13.03.2017р. першому заступнику прокурора Хмельницької області, листа ГУ ДФС у Хмельницькій області, від 22.12.2017р. заступнику прокурора Хмельницької області заборгованість відповідача з орендної плати за землю становила: станом на 01.01.2012р. 357 907,77 грн.; на 01.01.2013-71005,57 грн.; на 01.01.2014-216580, 78 грн.; на 01.01.2015 -442335, 57 грн.; на 01.01.2016-700835, 84 грн.; на 01.01.2017-188 344,50 грн.; на 01.13.03.2017р. 223685,10 грн., розмір внесених відповідачем сум, в рахунок сплати орендних платежів за земельні ділянки складав: 2013р. - 152,5 тис. грн.; 2014 р. - 0 грн.; 2015рік- 0 грн.; 2016 рік - 0 грн.; 2017 рік - 145,9 тис. грн. Вказане свідчить, що відповідач порушив умови договору відносно оплати.

За ст. 93 Земельного кодексу України право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Земельні ділянки можуть передаватися в оренду громадянам та юридичним особам України, іноземцям і особам без громадянства, іноземним юридичним особам, міжнародним об`єднанням і організаціям, а також іноземним державам.

Землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату (ст. 96 Земельного кодексу України). Плата за землю наразі належить до місцевих податків (у складі податку на майно), встановлення яких здійснюється органами місцевого самоврядування у порядку, визначеному Податковим кодексом України (далі - ПКУ).

Вона сплачується у вигляді земельного податку (власниками та постійними користувачами земельних ділянок) або орендної плати за землі державної та комунальної власності (орендарями таких земель) та зараховується до відповідних місцевих бюджетів згідно з Бюджетним кодексом України за місцем розташування земельних ділянок (до міських, сільських та селищних бюджетів).

Стаття 69 Бюджетного кодексу України (доходи загального фонду бюджетів міст районного значення, сільських, селищних бюджетів) встановлює, що до доходів загального фонду бюджетів міст районного значення, сільських, селищних бюджетів належить податок на майно, що зараховується до бюджетів місцевого самоврядування.

Сільські, селищні, міські ради та ради об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, у межах своїх повноважень приймають рішення про встановлення місцевих податків та зборів, зокрема плати за землю (п. 12.3 ПКУ).

При прийнятті такого рішення обов`язково визначаються об`єкт оподаткування, платник податків і зборів, розмір ставки, податковий період та інші обов`язкові елементи, визначені ст. 7 ПКУ, з дотриманням критеріїв, встановлених розд. XII цього Кодексу для відповідного місцевого податку чи збору (п.п. 12.3.2 ПКУ).

Акти ради, сільського, селищного, міського голови, виконавчого комітету відповідної ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території (п. 1 ст. 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Водночас відповідно до п. 4 ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" справляння плати за землю належить до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

Згідно із п. 287. З ст. 287 Податкового кодексу України податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцем знаходження земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісячно протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.

Відповідно до п. 288.2 ст. 288 Податкового кодексу України платником орендної плати є орендар земельної ділянки.

Пунктом 288.4 Податкового кодексу України передбачено, що розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Згідно з п. п. 14.1.136. п. 14.1. ст. 136 Податкового кодексу України орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Підпунктами. 14.1.147. п. 14.1. ст. 147 Податкового кодексу України визначено, що плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

За п. "д" ст. 141 Земельного кодексу однією з підстав припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати. За ч. 3 ст. 31 ЗУ „Про оренду землі договір оренди землі може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний за рішенням суду в порядку, встановленому законом. Згідно ст. 32 відміченого Закону на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України. За ст. 24 наведеного Закону орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.

Дія договору припиняється шляхом його розірвання за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у наслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором (п. 34 договору).

Наявність доказів прострочення оплати по оренді, відповідно вказаних норм Закону, дає право позивачу на одностороннє розірвання договору. Крім того, необхідно відмітити, що за ст. 651 ЦК договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Враховуючи, що основною метою передачі землі в оренду для орендодавця є отримання орендної плати, а строк відсутності оплат згідно із листами ГУ ДФС у Хмельницькій області (від 13.03.2017р. першому заступнику прокурора Хмельницької області, листа ГУ ДФС у Хмельницькій області від 22.12.2017р. заступнику прокурора Хмельницької області) є тривалим (2014- 2016 р.р.), позивач значною мірою позбавлений того, на що він розраховував при укладені договору - неотримання плати більш як два роки. Аналогічна правова позиція, викладена в Постанові Верховного Суду віл 02.05.2018 у справі № 925/549/17.

Твердження відповідача про те, що земельні ділянки виділялися не як окремі наділи, а єдиним масивом з метою їх спільного використання для будівництва та функціонування ринку судом сприймаються критично, оскільки як вбачається із спірного договору від 05.04.2004 року , орендар приймає в строкове, платне володіння та користування земельну ділянку саме з кадастровим номером :06:012:0778. Тобто, у відповідача в силу приписів ст. 93 Земельного кодексу України, ст. ст.1,13 Закону України Про оренду землі виникло це засноване на договорі № 75 строкове платне володіння і користування конкретно визначеною земельною ділянкою, будь-які умови щодо використання означеної земельної ділянки виключно єдиним масивом з іншими - договором не передбачено.

Доводи відповідача про те, що на землях були побудовані об`єкти нерухомого майна (будівлі, комунікації, що з`єднані спеціальними кабелями під товщею землі), тому виділення земельної ділянки з цього наділу неможливо без пошкодження всієї системи, що розрахована на функціонування цілого ринку судом сприймаються критично, оскільки відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (наданої у матеріали справи прокурором та відповідачем) встановлено, що на вказаних земельних ділянка відсутні об`єкти нерухомості, що б належали на праві власності та/або користуванні приватному підприємству КОММАНДОС АЛЬФА. Будь-яких інших відомостей, що б підтверджували факт наявності на спірних земельних ділянках об`єктів нерухомості з обґрунтуванням неможливості їх виокремлення, демонтажу Відповідачем також не надано. Окрім цього, здійснення господарської діяльності підприємством відповідача (в т.ч. із можливим спорудженням об`єктів, споруд) не звільняє його, як орендаря від обов`язку виконувати умови договору оренди в т.ч. щодо своєчасної сплати орендних платежів.

Твердження відповідача про те, що ПП Коммандос Альфа не припиняв сплачувати за землю не знайшли свого підтвердження матеріалами справи, оскільки як вбачається із листа ГУ ДФС у Хмельницькій області від 13.03.2017р. першому заступнику прокурора Хмельницької області, листа ГУ ДФС у Хмельницькій області від 22.12.2017р. заступнику прокурора Хмельницької області заборгованість відповідача з орендної плати за землю становила: станом на 01.01.2012р. 357907,77 грн.; на 01.01.2013-71005,57 грн.; на 01.01.2014-216580, 78 грн.; на 01.01.2015 -442335, 57 грн.; на 01.01.2016-700835, 84 грн.; на 01.01.2017-188 344,50 грн.; на 01.13.03.2017р. 223685,10 грн., розмір внесених відповідачем сум, в рахунок сплати орендних платежів за земельні ділянки складав: 2013р. - 152,5 тис. грн.; 2014 р. - 0 грн.; 2015рік- 0 грн.; 2016 рік - 0 грн.; 2017 рік - 145,9 тис. грн. Тобто, із листів ГУ ДФС у Хмельницькій області від 13.03.2017р., від 22.12.2017р. вбачається про відсутність оплат ПП „Командос Альфа протягом 2014, 2015, 2016 років за будь-яким із договорів оренди, в тому числі за договором від 05.04.2004 року (між орендодавцем Хмельницька РДА та орендарем ТОВ „Командос) оренди земельної ділянки № 75, яким передано в строкове, платне володіння та користування земельну ділянку, що знаходиться за межами населеного пункту (с. Розсоша, Хмельницького району, Хмельницької області), площею 9,7 га. (кадастровий номер - :06:012:0778).

Тобто, під час розгляду справи відповідачем не надано належних та допустимих доказів, які свідчать про повне чи часткове погашення вказаної заборгованості. Отже, прокурор належними та допустимими доказами довів, що орендар ПП „Коммандос Альфа порушило норми Закону України "Про оренду землі", Податкового кодексу України та вимоги Договору оренди щодо своєчасного внесення орендної плати, що в свою чергу є законодавчо визначеною підставою для розірвання договору оренди в судовому порядку.

Факт тривалого і систематичного порушення відповідачем грошових зобов`язань із здійснення орендних платежів є доведеним належним чином, що свідчить про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог про розірвання договору оренди.

Окрім цього, відповідачем було визнано відповідну заборгованість та подано заяву до Хмельницького окружного адміністративного суду (справи №822/1693/16; №822/224/14; №822/1993/13-а; №822/740/15) щодо її розстрочення, яка була задоволена.

Інші доводи відповідача також не знайшли свого підтвердження. У рішенні ЄСПЛ у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 року Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України: доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Отже, враховуючи вказані законодавчі вимоги, встановлений судом факт порушення відповідачем умов договору про оплату, а також те, що це порушення є істотним, вимоги про розірвання договору підлягають задоволенню.

За ст. 34 ЗУ "Про оренду землі" у разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором.

В силу п. 3.5. договору після припинення дії договору орендар повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані, не гіршому порівняно з тим, у якому він одержав її в оренду.

Враховуючи розірвання договору в судовому порядку, а також вищевказані норми Закону та договору, вимоги про повернення земельної ділянки є обґрунтовані. Висновки господарського суду в цій справі узгоджуються з правовою позицією викладеною в постанові Верховного Суду від 10.05.2018 по справі №923/441/17.

Також відповідачем подано заяву про застосування строків позовної давності у даній справі, оскільки , на думку відповідача, про порушене право позивачів останнім було відомо із 2012року.

Щодо заяви відповідача про застосування строків позовної давності, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтями 256, 257 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (стаття 261 цього Кодексу).

Частиною 2 статті 2 Цивільного кодексу України передбачено, що одним з учасників цивільних правовідносин є держава, яка згідно зі статтями 167, 170 цього Кодексу набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом, та діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Отже, положення закону про початок перебігу позовної давності поширюється і на звернення прокурора до суду із заявою про захист державних інтересів.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами № 22083/93, № 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Порівняльний аналіз термінів "довідався" та "міг довідатися", наведених у статті 261 Цивільного кодексу України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

Позивач, прокурор повинен також довести, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права, що також випливає із загального правила, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем не внесено кошти в рахунок сплати орендних платежів у 2014-2016 роках. При цьому, умовами договору оренди передбачено періодичність внесення орендної плати щомісяця. Таким чином, граничний строк внесення орендних платежів припадає на 30-й календарний день, наступний за останнім календарним днем звітного місяця. Тому визначаючи початок перебігу позовної давності в даній справі слід враховувати граничний строк внесення орендних платежів не за кожен період прострочення, а у їх сукупності, оскільки за п. "д" ст. 141 Земельного кодексу однією з підстав припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати.

З огляду на викладене, також враховуючи, що заступник прокурора Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької районної державної адміністрації, органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Хмельницької обласної державної адміністрації звернувся з позовом до суду в межах строку протягом якого особа може реалізувати належне їй матеріальне право на отримання судового захисту порушеного цивільного права чи інтересу шляхом пред`явлення в належному порядку позову до суду (позовна давність), заяви відповідача про застосування строків позовної давності задоволенню не підлягає.

Розподіл судових витрат між сторонами.

У зв`язку із задоволенням позову, відповідно до ст. 129 ГПК України, судові витрати покладаються на відповідача.
Керуючись ст.ст. 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Заступника прокурора Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької районної державної адміністрації, с. Малиничі Хмельницький район Хмельницька область, органу уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Хмельницької обласної державної адміністрації, м. Хмельницький до Приватного підприємства Коммандос Альфа м. Хмельницький про розірвання договору оренди земельної ділянки №75 від 05.04.2004р; зобов`язання повернути земельну ділянку задовольнити.

Розірвати договір оренди земельної ділянки №75 від 05 квітня 2004 року за кадастровим номером :06:012:0778 площею 9,7 га укладений між Хмельницькою районною державною адміністрацією та Приватним підприємством Коммандос Альфа.

Зобов`язати Приватне підприємство Коммандос Альфа (м. Хмельницький, вул. Курчатова, 35, код 35860953) повернути на користь держави в особі Хмельницької обласної державної адміністрації (м. Хмельницький, майдан Незалежності, Будинок Рад код 22985083) земельну ділянку кадастровий номер :06:012:0778 площею 9,7 га, яка знаходиться за межами населеного пункту на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області.

Стягнути з приватного підприємства Коммандос Альфа (м. Хмельницький, вул. Курчатова, 35, код 35860953) на користь прокуратури Хмельницької області (код 02911102, рахунок 2814, Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків 2800) 3 524 грн. (три тисячі п`ятсот двадцять чотири гривні 00 коп.) судового збору.

Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. (ч.1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. (ч.1 ст. 256 ГПК України).

Порядок подання апеляційної скарги визначений ст.257 та пп. 17.5 п.17 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України.

Повний текст рішення складено 23.11.18р.

Суддя М.Є. Муха

Віддруковано 6 примірників: 1 - до справи, 2, 3, 4 - позивачам (Хмельницький район, с. Малиничі, м. Хмельницький, вул. Кам`янецька, 122/2, м. Хмельницький, майдан Незалежності, Будинок Рад), 5 - відповідачу (м. Хмельницький, вул. Курчатова, 35), 6 - прокуратура Хмельницької області (м. Хмельницький, пров. Військоматський, 3)
Всім з повідомленням про вручення.