УХВАЛА

м. Київ

28.11.2018Справа № 910/9673/17

Господарський суд м. Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участю секретаря судового засідання Бугаєнко Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптімус Плюс" (49033, м. Дніпро, пр-т Б.Хмельницького, 122, кор. Е-5, к. 17)

до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д)

треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1) Міністерство фінансів України (01008, м. Київ. вул. Грушевського,12/2);

2) Фонд гарантування вкладів фізичних осіб (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців,17);

3) Національний банк України (01601, м. Київ, вул. Інститутська,9)

про стягнення 43041915,13 грн.

За участю представників сторін:

від позивача: Савенко О.О.

від відповідача: Мисник Н.В.

від третьої особи-1: не з'явився

від третьої особи-2: Костюков Д.І.

від третьої особи-3: Яковенко О.О.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптімус Плюс" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (далі - відповідач) про зобов'язання зарахувати (повернути) безпідставно списані з його рахунків грошові кошти, а також про стягнення 113 204, 19 грн. пені.

В обґрунтування позовних вимог ТОВ "Оптімус Плюс" посилається на те, що розпорядження на списання відповідної суми коштів ТОВ "Оптімус Плюс" не надавало. Крім того, ТОВ "Оптімус Плюс" не є пов'язаною з ПАТ КБ "Приватбанк" особою, що також унеможливлювало списання цих коштів з його поточних та депозитних рахунків на підставі статті 52 Закону України "Про банки і банківську діяльність". Пеню нараховано позивачем на підставі пункту 7.1. додатку 1 до договору.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.10.2017, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 18.06.2018, у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Верховного Суду від 09.10.2018 касаційну скаргу ТОВ "Оптімус Плюс" задоволено частково, рішення Господарського суду м. Києва від 11.10.2017 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 18.06.2018 у справі № 910/9673/17 скасовано, справу направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 09.10.2018 зазначив, що судами попередніх інстанцій не надано оцінки наведеним доводам та відповідно не встановлено обставини справи, які входять до предмета доказування, а саме: скільки рахунків було відкрито ТОВ "Оптімус Плюс" у ПАТ КБ "Приватбанк", на які саме рахунки надходили грошові кошти 19.12.2016, з яких рахунків були списані грошові кошти на виконання договору про придбання акцій.

Крім того, судами не перевірено на яку саме суму було нараховано пеню ТОВ "Оптімус Плюс", виходячи з розрахунку ціни позову. Також не було перевірено обставин щодо того чи були рахунки, з яких списано грошові кошти відповідно до меморіальних ордерів на виконання договору про придбання акцій, тими самими щодо переказу з яких надавались платіжні доручення 19.12.2016 та 20.12.2016, які не були виконані та як наслідок у зв'язку з чим і була нарахована пеня позивачем.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Господарського суду м. Києва №05-23/1872 від 23.10.2018 призначено проведення повторного автоматичного розподілу справи № 910/9673/17, за результатами якого дану справу передано на розгляд судді Пукшин Л.Г., що відображено у протоколі автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.10.2018, у зв'язку з чим вказана справа приймається до провадження суддею Пукшин Л.Г.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 29.10.2018 прийнято справу №910/9673/17 до свого провадження та вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 28.11.18.

05.11.2018 до Господарського суду м. Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптімус Плюс" про зміну предмету позову, в якій позивач просить суд:

- зобов'язати Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" зарахувати (повернути) 1 102 931,49 євро на рахунок позивача, відкрити у ПАТ КБ "Приватбанк";

- зобов'язати Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" зарахувати (повернути) 249 375,00 доларів США на рахунок позивача, відкрити у ПАТ КБ "Приватбанк";

- зобов'язати Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" зарахувати (повернути) 132 132,84 доларів США на рахунок позивача, відкрити у ПАТ КБ "Приватбанк";

- зобов'язати Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" зарахувати (повернути) 200 876,36 гривень на рахунок позивача, відкрити у ПАТ КБ "Приватбанк";

- зобов'язати Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" зарахувати (повернути) 2 535, 73 гривень на рахунок позивача, відкрити у ПАТ КБ "Приватбанк";

- зобов'язати Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" зарахувати (повернути) 152 144,67 гривень на рахунок позивача, відкрити у ПАТ КБ "Приватбанк";

- стягнути з Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" на користь позивача 113 204,19 грн. пені;

- визнати недійсним з моменту укладення Договір про придбання акцій № 22/2016 від 20.12.2016, укладений між позивачем та відповідачем.

20.11.2018 до Господарського суду м. Києва надійшли письмові пояснення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, в яких третя особа-2 заперечує щодо прийняття заяви позивача про зміну предмету позову, оскільки заява містить ознаки про зміну предмету та підстав позову одночасно. Крім того, третя особа-2 вважає, що позивач стверджує, що він не є пов'язаною з Банком особою, проте не наводить жодних доказів зворотного, враховуючи наявне рішення НБУ. Також, у запереченнях зазначається, що не відповідають дійсності та суперечать приписам чинного законодавства, твердження позивача про перевищення Фондом гарантування повноважень під час укладання договору про придбання акцій від імені та за рахунок позивач.

21.11.2018 до Господарського суду м. Києва надійшли письмові пояснення третьої особи-3, в яких останній заперечує проти заяви позивача про зміну предмету позову, тому що така заява є одночасно зміною предмету та підстав позову.

21.11.2018 до Господарського суду м. Києва надійшли письмові пояснення третьої особи-3, в яких останній заперечує щодо задоволення позовних вимог та зазначає, що спірний договір містить всі істотні умови: сторони, предмет, строки виконання зобов'язань, та вид його оплати, а тому договір відповідає вимогам діючого законодавства. Таким чином, третя особа-3 вважає, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

28.11.2018 до Господарського суду м. Києва через загальний відділ діловодства суду надійшли заперечення відповідача на заяву позивача про зміну предмету позову, з яких вбачається, що відповідач наголошує на положенні ч. 4 ст. 46 ГПК України, що під час нового розгляду справи зміна предмету позову допускається лише як виключення, у разі доведення позивачем зміни фактичних обставин справи. Також, відповідач вказує, що позивач намагається одночасно зміни предмет та підставу позову, а тому позивачем фактично подано ще один позову у межах справи № 910/9673/17.

28.11.2018 до Господарського суду м. Києва через загальний відділ діловодства суду надійшов відзив відповідача, в якому останній звертає увагу, що матеріали справи не містять належних доказів, які б підтвердили факт звернення позивача до відповідача з вимогами здійснити переказ саме тих грошових коштів, які надійшли після введення тимчасової адміністрації. Також, відповідач стверджує, що припинення операцій по рахунках позивача було здійснено відповідачем на виконання Рішення ФГВФО № 2891 та Наказу ФГВФО № 22, прийнятих на підставі ч. 2 ст. 36 Закону про систему гарантування, а тому такі дії відповідача є цілком правомірними.

У судовому засіданні, яке призначене на 28.11.2018 з'явився представник позивача, який надав усні пояснення, підтримав заяву про зміну предмету позову та просив суду прийняти її до розгляду.

Представник відповідача заперечив щодо прийняття до розгляду заяви позивача про зміну предмету позову, надав усні пояснення по суті.

Представник третьої особи-1 у судове засідання не з'явився, про дату та час проведення судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 914, з якого вбачається, що представник третьої особи-1 отримав ухвалу суду 01.11.2018.

Представник третьої особи-2 у судовому засіданні заперечив щодо прийняття до розгляду заяви позивача про зміну предмету позову та надав усні пояснення.

Представник третьої особи-3 у судовому засіданні заперечив щодо прийняття до розгляду заяви позивача про зміну предмету позову та надав усні пояснення.

Розглянувши заяву позивача та заслухавши пояснення представників учасників, суд дійшов висновку про залишення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптімус Плюс" про зміну предмет позову без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

У відповідності до п. 3.12 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», право позивача на зміну предмета або підстави позову може бути реалізоване лише до початку розгляду господарським судом справи по суті та лише у суді першої інстанції шляхом подання до суду відповідної письмової заяви, яка за формою і змістом має узгоджуватися із статтею 54 ГПК з доданням до неї документів, зазначених у статті 57 названого Кодексу.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

У разі подання позивачем заяви, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, господарський суд повинен відмовити в задоволенні такої заяви і, приєднавши її до матеріалів справи та зазначивши про цю відмову в описовій частині рішення (або в ухвалі, якою закінчується розгляд справи), розглянути по суті раніше заявлені позовні вимоги, якщо позивач не відмовляється від позову. Позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку.

Згідно із п. 2 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 02.06.2006 № 01-8/1228 «Про деякі питання практики застосування норм Господарського процесуального кодексу України, порушені у доповідних записках про роботу господарських судів у 2005 році», за змістом зазначеної норми ГПК ( 1798-12 ) зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, господарський суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Дослідивши заяву позивача про зміну предмета позову, суд зазначає, що позивачем не дотримано вимог ст. 46 ГПК України та змінено одночасно і предмет, і підставу позову. Так, зокрема, предметом позовної заяви ТОВ «Оптімус Плюс» до ПАТ КБ «Приватбанк» є зобов'язання відповідача зарахувати (повернути) безпідставно списані з його рахунків грошові кошти в рахунок оплати за договором про придбання акцій та стягнення 113 204, 19 грн. пені.

Відповідно до заяви про зміну предмету позову, ТОВ «Оптімус Плюс» на підставі ст.ст. 16, 203, 215, 241, 1058, 1066, 1071, 1073 Цивільного кодексу України та п.32.2 ст. 32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» звернувся до суду з вимогою про визнання недійсним з моменту укладення Договір про придбання акцій №22/2016 від 20.12.2016, укладений між позивачем та відповідачем.

Так, як вбачається зі змісту позовної заяви, з врахуванням ст.ст. 16, 1058, 1066, 1071, 1073 Цивільного кодексу України та п.32.2 ст. 32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» позивач звернувся до суду з позовними вимогами, підставами яких є безпідставне списання грошових коштів з рахунків позивача в рахунок оплати за договором про придбання акцій; рішення комісії Національного банку України «Про визначення осіб пов'язаними з ПАТ КБ «Приватбанк» від 13.12.2016 № 105, відповідно до якого позивач не є пов'язаною з ПАТ КБ «Приватбанк» особою. Крім того, предметом позовних вимог є матеріально-правова вимога про зобов'язання ПАТ КБ "Приватбанк" зарахувати (повернути) безпідставно списані з рахунків грошові кошти та стягнення 113 204, 19 грн. пені.

Проте, у заяві про зміну предмету позову, позивач, на підстав ст. ст. 203, 215, 241 Цивільного кодексу України, включає вимогу про визнання договору недійсним та зазначає про змін підстав позову, а саме повідомляє, що після ознайомлення позивачем з матеріалами справи, стало відому про зміст та реквізити спірного договору № 22/2016 від 20.12.2016, а тому відповідну вимогу неможливо було включити при первісному розгляді справи.

Відтак, враховуючи, що позивачем у заяві заявлено нову вимогу про визнання договору недійсним, суд приходить до висновку, що заява позивача б/н від 01.11.2018 про зміну предмету позову фактично є новою позовною заявою, а тому позивач не позбавлений права звернутися з таким позовом в загальному порядку.

Крім того, частиною 4 статті 46 ГПК України визначено, що у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Право на захист особа здійсню на свій розсуд (ч. 1 ст. 20 Цивільного кодексу України).

Положенням ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України визначено, що кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Також, судом враховано, що відповідно до додатків до позовної заяви, а саме меморіальних ордерів № G122L00G3 від 21.12.2016, № G122L00FR від 21.12.2016, № G122L00GM від 21.12.2016, № G122L00GK від 21.12.2016, № G122L00GY від 21.12.2016, № G122L0083 від 21.12.2016, № G122L00FS від 21.12.2016, № G122L0072 від 21.12.2016, № G122L009U від 21.12.2016 відбувалось списання коштів з рахунків позивача з призначення платежу «згідно договору про придбання акцій», що підтверджує про обізнаність позивача щодо існування спірного договору, а тому суд відхиляє пояснення позивача про причини не включення вимоги про визнання договору недійсним разом з подання позовної заяви при первісному розгляді справи.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що позивачем не доведено про зміну фактичних обставин, що сталася після первісного розгляду справи по суті та враховуючи, що заява не відповідає вимогам визначених в ст. 46 ГПК України, а тому відсутні підстави для прийняття заяви про зміну предмета позову при новому розгляді справи. З огляду на вищевикладене, суд відмовляє позивачу у прийняті заяви до розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 46, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптімус Плюс" про зміну предмету позову від 01.11.2018 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 28.11.2018 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Л.Г. Пукшин

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://ki.arbitr.gov.ua/sud5011/gromadyanam/csz/