ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" листопада 2018 р. Справа№ 910/17803/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дідиченко М.А.

суддів: Руденко М.А.

Пономаренка Є.Ю.

при секретарі: Петрик М.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Озерна М.О. - представник за довіреністю від 01.08.2018 р.;

від відповідача 1: Козмінська М.В. - представник за довіреністю № 81/18-16-18 від 05.10.2018 р.;

від відповідача 2: не з'явився;

від третьої особи 1: не з'явився;

від третьої особи 2: не з'явився;

від третьої особи 3: не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фуд Трейдінг Компані"

на рішення Господарського суду міста Києва від 26.02.2018 року

у справі № 910/17803/16 (суддя: Спичак О.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фуд Трейдінг Компані"

до 1. Державного підприємства "Сетам"

2. Суворовського районного відділу Державної виконавчої служби міста Херсон Головного територіального управління юстиції у Херсонській області

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача

1. ОСОБА_4

2. ОСОБА_5

3. Державної казначейської служби України

про визнання недійсним результатів електронних торгів та стягнення 101110 грн.

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фуд Трейдінг Компані" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Сетам", Суворовського районного відділу Державної виконавчої служби міста Херсон Головного територіального управління юстиції у Херсонській області за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5, Державної казначейської служби України про визнання недійсним результатів електронних торгів та стягнення 101 110,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що проведені 31.03.2016р. року електронні торги відбулись з порушенням приписів чинного законодавства, оскільки придбане майно - автомобіль Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, був фактично відсутній та отримати його позивач не зміг.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Справа розглядалась господарськими судами неодноразово.

Рішенням Господарського суду міста Києва 26.02.2018 р. у справі № 910/17803/16 в задоволенні позовних вимог ТОВ "Фуд Трейдінг Компані" відмолено в повному обсязі.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції вказав, що позивачем так і не було представлено до матеріалів справи належних та допустимих доказів порушення відповідачами порядку проведення торгів, які вплинули на результати торгів, порушують права позивача та є достатніми для визнання результатів торгів недійсними, а підстави позовних вимог, які наведені Товариством з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані», зводяться до неможливості виконання правочину укладеного шляхом проведення аукціону, а саме отримання покупцем придбаного товару.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду першої інстанції, ТОВ "Фуд Трейдінг Компані" звернулось до Київського апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 26.02.2018 р. у справі № 910/17803/16 та прийняти нове рішення по справі, яким позовні вимоги ТОВ "Фуд Трейдінг Компані" задовольнити в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідач 1 при перевірці повноти заповнення заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 розділу 2 Порядку, не повідомив відповідача 2, який передав майно на реалізацію, про необхідність усунення недоліків в частині відсутності акта приймання-передачі майна на збереження, оскільки йшла мова про транспортний засіб; начальник відповідача 2, знаючи, що майно, яке передається на реалізацію фактично відсутнє та перебуває у розшуку, погодив та підписав заяву на реалізацію арештованого майна та надіслав її разом з завідомо неправдивими документами відповідачу 1; відповідачами не були виконані вимоги щодо процедури і порядку проведення торгів, передбачених Порядком.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного господарського суду від 05.07.2018 р., для розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Фуд Трейдінг Компані" сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Тарасенко К.В., судді Куксов В.В., Тищенко О.В.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 08.08.2018 р. розгляд справи призначено на 12.09.2018.

Судове засідання призначене на 12.09.2018 не відбулось у зв'язку з перебуванням судді Тищенко О.В. у відпустці.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 18.09.2018 року розгляд справи № 910/17803/16 призначено до розгляду на 10.10.2018 р.

Указом Президента України "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах" № 454/2017 від 29.12.2017 р. ліквідовано Київський апеляційний господарський суд.

Згідно ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 р. в газеті "Голос України" № 185(6940) опубліковано повідомлення про початок роботи Північного апеляційного господарського суду з 03.10.2018 р.

Частиною 5 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Актом прийняття-передачі судової справи від 02.10.2018 р. справу № 910/17803/16 передано до Північного апеляційного господарського суду.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 910/17803/16 передано на розгляд колегії суддів у складі: Дідиченко М. А. - головуюча суддя; судді - Руденко М. А., Пономаренко Є. Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2018 р. апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фуд Трейдінг Компані" по справі № 910/17803/16 було прийнято до провадження у складі колегії суддів: Дідиченко М.А. (головуюча), Руденко М. А., Пономаренко Є.Ю. та призначено до розгляду на 21.11.2018 р.

Позиції учасників справи

Через відділ документального забезпечення суду від відповідача 1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Відповідач 1, заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, зазначив, що державний виконавець є незалежним у виборі зберігача майна. При цьому, ДП «Сетам» не має правових підстав самостійно вирішувати питання про зберігання того чи іншого арештованого майна, якщо державним виконавцем вже було призначено зберігача.

Через відділ документального забезпечення суду від відповідача 2 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Відповідач 1, заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, зазначив, що матеріальну відповідальність щодо втрати автомобіля має нести зберігач ОСОБА_8, а не відповідач 2. Також відповідач 1 зазначив, що кошти у сумі 96 054,50 грн. були перераховані державним виконавцем ОСОБА_5 в межах виконавчого провадження.

Представники відповідач 2 та третіх осіб у судове засідання 21.11.2018 року не з'явилися, про поважні причини неявки суд не повідомили, хоча про дату, час і місце розгляду справи представники сторін були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

У судовому засіданні 21.11.2018 р. представник позивача підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити.

У судовому засіданні 21.11.2018 р. представник відповідача 1 заперечив проти вимог апеляційної скарги, рішення суду просив залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

03 квітня 2014 року та 21 вересня 2015 року Комсомольським районним судом м. Херсона видано виконавчі листи №667/6080/13-ц та №667/3454/15, на підставі яких Суворовським районним відділом державної виконавчої служби міста Херсон відкрито зведене виконавче провадження №43073244 про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 грошових коштів у загальному розмірі 113 215,02 грн.

22 квітня 2014р. державним виконавцем Суворовського районного відділу державної виконавчої служби міста Херсон винесено постанову про накладення арешту на все майно ОСОБА_4 та внесено обтяження до відповідних реєстрів.

27 травня 2015р. державним виконавцем складено акт опису та арешту майна боржника - автомобіля Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, який був переданий на відповідальне зберігання ОСОБА_8.

14 січня 2016 року державним виконавцем направлено до Державного підприємства «Сетам» заявку на реалізацію арештованого автомобіля.

Листом № 530 від 18 січня 2016 року державний виконавець зобов'язав ОСОБА_8 (зберігача) надати 22 січня 2016 року автомобіль Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, за адресою місцезнаходження Відділу: місто Херсон, вулиця Фрунзе, будинок 2, для заміни відповідального зберігача. В якості доказів направлення на адресу відповідачем 2 представлено до матеріалів справи фіскальний чек.

Проте, ОСОБА_8 у визначений виконавцем строк автомобіль для заміни відповідального зберігача надано не було, внаслідок чого державний виконавець звернувся до начальника Суворовського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення від 25 січня 2016 року №1020 щодо притягнення ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності за фактом порушення статті 388 Кримінального кодексу України (незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт).

25 січня 2016 року державним виконавцем повторно оголошено в розшук даний автомобіль. Крім того, 9 лютого 2016 року Суворовський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області порушив кримінальну справу відносно ОСОБА_8

9 березня 2016 року на веб-сайті Державного підприємства «Сетам» було опубліковано оголошення про проведення електронних торгів з реалізації вказаного автомобіля, а саме: Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, шляхом проведення аукціону. Вказаний автомобіль виставлено на аукціон під лотом №132024.

Початок проведення аукціону відповідачем 1 призначено на 29.03.2016р. року на 9 годину 00 хвилин, а дату його закінчення - на 31.03.2016р. 22 години 00 хвилин. Стартова ціна лоту встановлена в сумі 101 110,00 грн., з яких гарантійний внесок для участі в даному аукціоні склав 5 055,50 грн.

З матеріалів справи вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані» було подано заявку на участь в електронних торгах з реалізації автомобіля Chevrolet Aveo SA69Y, державний номер НОМЕР_1 та сплатило гарантійний внесок у вищезазначеній сумі, що підтверджується платіжним дорученням №2615 від 29 березня 2016 року.

31.03.2016р. Товариством з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані», як учасником №8 аукціону, о 9:55:47 було зроблено цінову пропозицію у сумі, рівній стартовій ціні лота, тобто 101 110,00 грн. Інших пропозицій по даному лоту не надходило. Таким чином, позивача було визнано переможцем аукціону та надано час для сплати 96 054,50 грн. на рахунок продавця до 15 квітня 2016 року.

На виконання вказаних умов позивач перерахував 01.04.2016 р. на рахунок Суворовського районного відділу Державної виконавчої служби міста Херсон Головного територіального управління юстиції у Херсонській області 96 054,50 грн., що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями платіжних доручень № 2650 від 01.04.2016р. та № 2651 від 01.04.2016р.

Позивач зазначає, що оскільки відповідачем 2 всупереч вимог чинного законодавства акту про проведені електронні торги по лоту №132024 не складено, всіх заходів щодо збереження лоту (передання його на відповідальне зберігання), у порядку визначеному чинним законодавством України, не здійснено, що призвело до продажу майна, яке фактично у відповідачів не перебувало. Вказані обставини, на думку позивача, є підставами для визнання недійсними результатів електронних торгів та стягнення 101 110,00 грн.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно із положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Таким способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Згідно з статтею 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Перелік вказаних вимог, додержання яких є необхідним для дійсності правочину, є вичерпним.

Відповідно до статей 215 та 216 Цивільного кодексу України суди розглядають справи за позовами: про визнання оспорюваного правочину недійсним і застосування наслідків його недійсності, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

За приписом ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього кодексу, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

З урахуванням викладеного, недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб'єктного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Як роз'яснено в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 р. "Про судову практику розгляду цивільних прав про визнання правочинів недійсними" правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом.

Частиною 4 ст. 656 Цивільного кодексу України передбачено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Враховуючи, що відчуження майна з аукціону належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав, встановлених ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України. Аналогічну правову позицію наведено у постановах від 26.08.2014р. та від 25.02.2015р. Верховного Суду України по справах №3-36гс14, №4/178/2011/5003.

Арештоване майно передається на реалізацію за ціною та у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», при цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів аукціону станом на момент виникнення спірних правовідносин було визначено Наказом №2710/5 від 22.12.2015р. Міністерства юстиції України «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів».

За приписами ч.1 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Майно, на яке накладено арешт, за винятком майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, передається на зберігання боржникові або іншим особам (далі - зберігач), призначеним державним виконавцем, під розписку в акті опису. Копія акта опису майна видається боржнику, стягувачу, а в разі якщо обов'язок зберігання майна покладено на іншу особу, - також зберігачу (ч.1 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Частинами 1-4 ст.62 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Рухоме майно, вартість якого не перевищує сто п'ятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, товари побутового вжитку, а також інше рухоме майно (у разі якщо стягувач не заперечує проти цього) реалізуються на комісійних умовах. Нерухоме майно, транспортні засоби, повітряні, морські та річкові судна реалізуються виключно на прилюдних торгах (аукціонах). Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Порядок реалізації майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, крім цінних паперів, визначається Міністерством фінансів України за погодженням з Національним банком України. Порядок реалізації цінних паперів визначається Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Міністерством юстиції України, а іншого майна - Міністерством юстиції України.

Порядок проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів станом на момент виникнення спірних правовідносин було визначено Наказом № 2710/5 від 22.12.2015 р. Міністерства юстиції України «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів».

Згідно п. 2 вказаного Наказу уповноважено Державне підприємство «СЕТАМ» на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів та на виконання інших функцій, передбачених Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим цим наказом.

Відповідно до п.1 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, який затверджено Наказом №2710/5 від 22.12.2015р. Міністерства юстиції України, електронні торги - це продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну; арештоване майно - це рухоме або нерухоме майно боржника (крім земельних ділянок та майна, вилученого з обігу згідно із законом або обмежено оборотоздатного, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів передбачено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження».

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби.

Пунктом 2 розділу ІІ вказаного Порядку визначено вичерпний перелік даних, які повинна містити заявка на реалізацію арештованого майна.

У п.3 наведеного вище Порядку зазначено, що державний виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після закінчення десятиденного строку для подання заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна у разі відсутності таких заперечень готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу, і направляє його начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі до Системи для проведення реалізації майна разом із документами (в електронній або паперовий формі), які наведені у вказаному Порядку.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який не повинен перевищувати трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу I цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. (п.4 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів).

Як було встановлено вище, 03 квітня 2014 року та 21 вересня 2015 року Комсомольським районним судом м. Херсона видано виконавчі листи №667/6080/13-ц та №667/3454/15, на підставі яких Суворовським районним відділом державної виконавчої служби міста Херсон відкрито зведене виконавче провадження №43073244 про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 грошових коштів у загальному розмірі 113 215,02 грн.

22 квітня 2014р. державним виконавцем Суворовського районного відділу державної виконавчої служби міста Херсон винесено постанову про накладення арешту на все майно ОСОБА_4 та внесено обтяження до відповідних реєстрів.

27 травня 2015р. державним виконавцем складено акт опису та арешту майна боржника - автомобіля Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, який був переданий на відповідальне зберігання ОСОБА_6.

14 січня 2016 року державним виконавцем направлено до Державного підприємства «Сетам» заявку №388 на реалізацію арештованого автомобіля.

У вказаній заявці державним виконавцем було зазначено: дані про виконавче провадження, в межах якого здійснюється реалізація арештованого майна; дані про стягувача, відомості про майно, що передається на реалізацію, а саме: автомобіль Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, номер двигуна НОМЕР_2, вказано, що майно знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, вказану адресу також визначено адресою для ознайомлення відповідальним зберігачем визначено ОСОБА_8, відомості про обтяження (арешт) майна; зазначено, що предмет реалізації не є предметом іпотеки, наведено банківські реквізити для перерахування коштів. Заявку у відповідності до п.4 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів було погоджено та підписано заступником начальника Головного територіального управління юстиції з питань державної виконавчої служби - начальником Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.

Відповідно до п. 4 розділу ІІ Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби.

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби, який передав майно на реалізацію, про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Отже, посилання апелянта на пункт 2 розділу ІІ Порядку щодо перевірки повноти заповнення заяви, а саме щодо відсутності акту приймання-передачі майна на збереження, не відповідає вказаному Порядку, оскільки пунктом 2 розділу ІІ Порядку не передбачено обов'язку подання акту приймання передачі майна на збереження організатору.

Крім того, вказаним Порядком на організатора торгів не покладено обов'язку перевіряти законність дій державного виконавця при передачі майна на реалізацію, достовірність інформації, зазначеної у заявці, у тому числі наявність майна, яке передано на зберігання іншій особі, та наявність акта приймання-передачі майна на збереження, якщо таке майно передане на зберігання іншій особі.

Згідно п.3 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на другий робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, що підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з Єдиним державним реєстром виконавчих проваджень тощо).

У п.5 розділу ІІІ Порядку вказано, що інформаційне повідомлення про електронні торги повинно містити: 1) загальну інформацію про електронні торги: відомості про Організатора (найменування, контактні телефони, електронна адреса); відомості про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім'я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна); порядок оформлення участі в електронних торгах, перелік документів, які надаються учасниками, та вимоги до їх оформлення; дату внесення інформаційного повідомлення про електронні торги у Систему; строк підготовки до проведення електронних торгів; кінцевий термін прийому заявок для участі в електронних торгах; дату і час початку електронних торгів; дату і час закінчення електронних торгів (завершення подання цінових пропозицій); строки сплати та розмір гарантійного внеску, реквізити рахунку, на який вноситься гарантійний внесок (найменування банку, МФО банку, номер рахунку, призначення платежу); порядок та умови отримання майна переможцем; найменування, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби, на який у разі визначення переможцем електронних торгів необхідно перерахувати кошти за придбане майно, строки сплати таких коштів, номер виконавчого провадження згідно з даними Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень. Інформація, зазначена у цьому підпункті, автоматично формується Системою; 2) інформацію про майно (лот): реєстраційний номер лота; вид майна; найменування майна; відомості про майно, що виставляється на електронних торгах, його склад, характеристики, опис, наявність дефектів; місцезнаходження майна; фотографічне зображення майна (відеоматеріали за наявності); відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб; розмір гарантійного внеску; стартову ціну продажу; крок електронних торгів; порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса). Інформаційне повідомлення про електронні торги містить інформацію тільки про один лот.

За приписами п.6 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів якщо продажу підлягає транспортний засіб, в інформації про майно додатково зазначаються: марка; модель; рік випуску; об'єм двигуна; вид пального; пробіг; комплектація; колір; тип кузова; трансмісія; наявні дефекти; додаткові відомості.

Як вбачається зі змісту представлених суду документів, 9 березня 2016 року на веб-сайті Державного підприємства «Сетам» було опубліковано оголошення про проведення електронних торгів з реалізації вказаного автомобіля, а саме: Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, номер двигуна НОМЕР_2, вид пального - бензин, об'єм двигуна 1498, шляхом проведення аукціону. Вказаний автомобіль виставлено на аукціон під лотом №132024. Початок проведення аукціону відповідачем 1 призначено на 29.03.2016р. року на 9 годину 00 хвилин, а дату його закінчення - на 31.03.2016р. 22 години 00 хвилин. Стартова ціна лоту визначена в сумі 101 110,00 грн., з яких гарантійний внесок для участі в даному аукціоні 5 055,50 грн. У вказаному повідомленні зазначено, що місцем знаходження майна є: АДРЕСА_2; наведено порядок ознайомлення з майном, визначено зберігача, порядок сплати внеску, порядок сплат за майно, порядок оформлення участі у торгах, організатора торгів, відділення продавця.

Таким чином, організатором аукціону - Державним підприємством «Сетам» було дотримано Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів в частині розміщення оголошення про аукціон з продажу транспортного засобу Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, номер двигуна НОМЕР_2.

У даному випадку, фактична відповідність дій відповідача 1 вимогам Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів забезпечила позивачу право та дійсну можливість ознайомитись з виставленим на продаж лотом у місці його знаходження та вказує на обізнаність Товариства з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані» ще до моменту сплати гарантійного внеску для участі у електронних торгах про те, що лот був переданий на зберігання ОСОБА_8

Частиною 1 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що майно, на яке накладено арешт, за винятком майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, передається на зберігання боржникові або іншим особам), призначеним державним виконавцем, під розписку в акті опису. Копія акта опису майна видається боржнику, стягувачу, а в разі якщо обов'язок зберігання майна покладено на іншу особу, - також зберігачу.

Пунктом 5 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів визначено, що державний виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім'ї або інші особи, у тому числі Організатор.

Організатор призначається зберігачем рухомого майна, що підлягає реалізації відповідно до цього Порядку, крім випадків, коли це майно не може бути передано на зберігання Організатору з об'єктивних причин без пошкодження його функціональних властивостей, цілісності та зовнішнього вигляду (складні верстати, механізми, устаткування тощо).

Боржник або члени його сім'ї призначаються зберігачами арештованого майна у виключних випадках, зокрема щодо нерухомого майна, об'єктів незавершеного будівництва та іншого майна, яке не може бути передано на зберігання Організатору з об'єктивних причин без пошкодження його властивостей, конструкції, функціональності чи зовнішнього вигляду (складні верстати, механізми, устаткування тощо). Боржник та члени його сім'ї забезпечують зберігання майна безоплатно.

Тобто, з системного аналізу наведеного вище полягає, що при проведенні процедури реалізації арештованого майна його зберігачем повинно було бути визначено відповідача 1.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що 27 травня 2015р. державним виконавцем складено акт опису та арешту майна боржника - автомобіля Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, номер двигуна НОМЕР_2, який був переданий на відповідальне зберігання ОСОБА_8

Тобто, зберігач майна вперше був визначений відповідачем 1 ще на стадії проведення його арешту, у порядку ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Листом № 530 від 18 січня 2016 року державний виконавець зобов'язав ОСОБА_8 (зберігача) надати 22 січня 2016 року автомобіль Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1, номер двигуна НОМЕР_2, за адресою місцезнаходження Відділу: місто Херсон, вулиця Фрунзе, будинок 2, для заміни відповідального зберігача.

Проте, ОСОБА_8 у визначений виконавцем строк автомобіль для заміни відповідального зберігача надано не було, внаслідок чого державний виконавець звернувся до начальника Суворовського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення від 25 січня 2016 року №1020 щодо притягнення ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності за фактом порушення статті 388 Кримінального кодексу України (незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт).

25 січня 2016 року державним виконавцем повторно оголошено в розшук даний автомобіль. Крім того, 9 лютого 2016 року Суворовський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області порушив кримінальну справу відносно ОСОБА_8

Таким чином, з огляду на фактичне не повернення ОСОБА_8 арештованого майна зі зберігання на вимогу державного виконавця, у останнього була відсутня реальна можливість зміни зберігача у відповідності до вимог п.5 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

Однак, вказані обставини ніяким чином не вказують на порушення відповідачами порядку проведення аукціону, які призвели до порушення прав та законних інтересів позивача та підлягають захисту в обраний останнім спосіб, оскільки судом вище вказувалось, що у вказаного учасника судового процесу було право та дійсна можливість ознайомитись з виставленим на продаж лотом у місці його знаходження та обізнаність Товариства з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані» ще до моменту сплати гарантійного внеску для участі у електронних торгах про те, що лот був переданий на зберігання саме ОСОБА_8, а не організатору торгів.

Тобто, дії державного виконавця щодо не заміни відповідального зберігача майна та фізична відсутність у відповідача 2 транспортного засобу на момент проведення аукціону у даному випадку мають своїм наслідком не порушення порядку проведення аукціону, які могли б бути підставою для визнання результатів останнього недійсним, а фактично призвели до неможливості виконання договору купівлі-продажу укладеного на торгах.

Законом України "Про виконавче провадження" встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов'язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

Аналіз положень "Про виконавче провадження" свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, дії державного виконавця щодо передачі майна боржника на відповідальне зберігання в межах виконавчого провадження є підготовчими діями з метою проведення електронних торгів, які не стосуються правил проведення електронних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України, зокрема, від 24.10.2012 у справі №6-116цс12, та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14.02.2018 у справі №490/5475/15, від 02.05.2018 р. у справі № 910/10136/17.

Крім того, Вищий господарський суд України, направляючи справу № 910/17803/16 на новий розгляд, зазначив, що позовні вимоги базуються на оскарженні дій державного виконавця під час здійснення зведеного виконавчого провадження № 43073244, за виконавчими листами №667/6080/13-ц та №667/3454/15, виданими Комсомольським районним судом м. Херсона.

Твердження позивача про неправомірну бездіяльність відповідача 2 в частині відмови останнього у складенні та наданні акту про реалізацію арештованого майна з електронних торгів, спростовуються представленими до матеріалів справи документами, з яких вбачається, що 01.04.2016р. старшим державним виконавцем Кузьменко В.О. Суворовського районного Управління державної виконавчої служби м.Херсон Головного територіального управління юстиції у Херсонській області було складено, а начальником відділу Державної виконавчої служби Суворовського районного Управління юстиції у м.Херсоні Корнієнко С.О. затверджено акт про реалізацію арештованого майна з електронних торгів, що відповідає приписам розділу VI Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем належними та допустимими доказами не було доведено порушення відповідачами порядку проведення торгів, які вплинули на результати торгів, порушують права позивача та є достатніми для визнання результатів торгів недійсними, а підстави позовних вимог, які наведені Товариством з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані», зводяться до неможливості виконання правочину укладеного шляхом проведення аукціону, а саме отримання покупцем придбаного товару.

Згідно з частиною 1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов'язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов'язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (ч.3 ст.2 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно ч.1 ст.3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Як вказувалось судом, підстави позовних вимог, які наведені Товариством з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані», зводяться до неможливості виконання правочину укладеного шляхом проведення аукціону, а саме отримання покупцем придбаного товару з огляду на фактичну відсутність у відповідачів транспортного засобу Chevrolet Aveo SA69Y сірого кольору, 2007 року, державний номер НОМЕР_1.

У рішенні №18-рп/2004 від 01.12.2004р. Конституційного суду України (справа про охоронюваний законом інтерес) визначено поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в ч.1 ста.4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права», яке треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Конституційний суд України у вказаному рішенні зазначає, що види і зміст охоронюваних законом інтересів, що перебувають у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права» як правило не визначаються у статтях закону, а тому фактично є правоохоронюваними. Охоронюваний законом інтерес перебуває під захистом не тільки закону, а й об'єктивного права в цілому, що панує у суспільстві, зокрема, справедливості, оскільки інтерес у вузькому розумінні зумовлюється загальним змістом такого права та є його складовою.

Щодо порушеного права господарський суд зазначає, що таким слід розуміти такий стан суб'єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб'єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов'язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Тобто, з наведеного полягає, що дійсно права та законні інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані» порушені внаслідок продажу об'єкта, який фактично станом на момент продажу не було повернуто зберігачем, а саме шляхом не передання позивачу як покупцю за договором укладеним на аукціоні транспортного засобу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до статті 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому, під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

В свою чергу, під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб'єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов'язку зобов'язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб'єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв'язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Отже, способи захисту за своїм призначенням можуть вважатися визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цивільних прав та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. При цьому, метою застосування певного способу захисту є усунення невизначеності у взаємовідносинах суб'єктів, створення необхідних умов для реалізації права й запобігання дій зі сторони третіх осіб, які перешкоджають його здійсненню. Аналогічну позицію викладено у листі Верховного Суду України від 01.04.2014 р. «Аналіз практики застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України».

Виходячи з наведеного, суд звертає увагу позивача, що у даному випадку ефективним способом захисту прав та законних інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані» є застосування способів захисту у зобов'язальних правовідносинах, що випливають з договору-купівлі продажу товару на аукціоні, та способів захисту права власності.

Крім того, оскільки з матеріалів справи вбачається неповернення придбаного позивачем автомобіля відповідальним зберігачем та не вчинення державним виконавцем дій щодо своєчасної зміни зберігача майна на організатора торгів, Товариство з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані» не позбавлене права та можливості звернутись з позовами про відшкодування шкоди.

За таких обставин, виходячи з вищевикладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані» до Державного підприємства «Сетам» та Суворовського районного відділу Державної виконавчої служби міста Херсон Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про визнання недійсними результатів електронних торгів від 31.03.2016р., оформлених протоколом №153689 від 01.04.2016р. проведення електронних торгів щодо лоту №1320.

Позовні вимоги про визнання недійсним протоколу №153689 від 01.04.2016р. проведення електронних торгів щодо лоту №1320 підлягають залишенню без задоволення як похідні.

Крім того, позивач, посилаючись на недійсність спірних торгів, просило стягнути з відповідача-1 5 055,50 грн. гарантійного внеску, сплаченого позивачем за участь в даних електронних торгах, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією платіжного доручення № 2615 від 29 березня 2016 року.

Водночас, пунктом 2 розділу 10 Порядку передбачено, що у разі набрання законної сили судовим рішенням щодо визнання електронних торгів недійсними гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного рішення на адресу Підприємства.

Оскільки судом було відмовлено у задоволенні позовної вимоги про визнання недійсними електронних торгів, а тому вимога про стягнення 5 055,50 грн. гарантійного внеску також задоволенню не підлягає.

Також, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача 1 сплачених за придбаний на вказаних торгах автомобіль грошових коштів у розмірі 96 054,50 грн., відповідно до копій платіжних доручень від 1 квітня 2016 року № 2650 та № 2651, наявних у матеріалах справи.

В обґрунтування даної вимоги Товариство послалося на приписи статті 1212 ЦК України, оскільки вказані кошти, зважаючи на недійсність електронних торгів, набуті Відділом без достатньої правової підстави.

Відповідно до приписів статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події, а також до вимог про: повернення виконаного за недійсним правочином; витребування майна власником із чужого незаконного володіння; повернення виконаного однією із сторін у зобов'язанні; відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

За змістом даної норми потерпіла особа може витребувати в іншої особи належне їй майно лише в тому разі, коли в останньої наявне це майно.

Оскільки судом було відмовлено у задоволенні позовних вимог про визнання недійсними вказаних електронних торгів, а тому позовна вимога позивача про стягнення з відповідача-2 96 054,50 грн. на підставі ст. 1212 ЦК України є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Позивачем не доведено належними та допустимими доказами порушення відповідачами порядку проведення торгів, які вплинули на результати торгів, порушують права позивача та є достатніми для визнання результатів торгів недійсними, а підстави позовних вимог, які наведені Товариством з обмеженою відповідальністю «Фуд Трейдінг Компані», зводяться до неможливості виконання правочину укладеного шляхом проведення аукціону, а саме отримання покупцем придбаного товару.

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому рішення Господарського суду міста Києва від 26.02.2018 року у справі № 910/17803/16 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно із ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фуд Трейдінг Компані" на рішення Господарського суду міста Києва від 26.02.2018 року у справі № 910/17803/16 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 26.02.2018 року у справі № 910/17803/16 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріали справи № 910/17803/16 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 26.11.2018 р.

Головуючий суддя М.А. Дідиченко

Судді М.А. Руденко

Є.Ю. Пономаренко