ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" листопада 2018 р. Справа№ 910/3353/15-г

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Мартюк А.І.

Калатай Н.Ф.

секретар судового засідання: Цибульський Р.М.

за участю представників:

позивача: не з'явився;

відповідача 1: не з'явився;

відповідача 2: ОСОБА_2;

третіх осіб 1, 2, 3: не з'явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу ОСОБА_3

на ухвалу Господарського суду міста Києва

від 03.07.2018

за заявою ОСОБА_3 про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2016 за нововиявленими обставинами

у справі №910/3353/15-г (суддя Ярмак О.М.)

за позовом ОСОБА_3

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс"

2) Головного територіального управління юстиції

у м. Києві - реєстраційна служба

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: 1) Голосіївська районна в місті Києві державна адміністрація

в особі відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб,

фізичних осіб - підприємців

2) ОСОБА_4

3) ОСОБА_5

про визнання недійсним рішення зборів,

оформлених протоколом №1 від 20.01.2015

ВСТАНОВИВ:

У червні 2018 року ОСОБА_3 (далі- позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій просив скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2016 у справі № 910/3353/15-г та ухвалити нове рішення про задоволення позову у повному обсязі.

Заява обґрунтована тим, що існують істотні для справи обставини, що не були встановлені судом на час ухвалення рішення, зокрема на час ухвалення рішення про відмову у позові суду не було відомо про те, що позивач говорив чисту правду, а саме, що він не брав участь у загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" від 20.01.2015, підпису на протоколі №1 від 20.01.2015 не ставив, на підтвердження чого надано Висновок від 16.05.2018 за результатами досліджень з використанням поліграфа.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г відмовлено позивачу у задоволенні заяви про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2016 у справі № 910/3353/15-г за нововиявленими обставинами. Рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2016 у справі № 910/3353/15-г залишено в силі.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що заявником не доведено належними та допустимими доказами існування нововиявлених обставин відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, які в установленому порядку спростовують факти, що були покладені в основу судового рішення у справі № 910/3353/15-г, наданий позивачем висновок від 16.05.2018 не мав би для суду заздалегідь встановленої сили, пріоритету перед іншими доказами.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду, ОСОБА_3 звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги, позивач вказує на те, що висновок за результатами досліджень з використанням поліграфа від 16.05.2018, що проведено безпосередньо при контакті з живою людиною, не є новим доказом, не зобов'язує суд здійснити переоцінку доказів, а є тією новою обставиною, яка не могла існувати на час ухвалення рішення, і дає змогу встановити істину у справі, а саме доповнити і завершити всю картину ситуації щодо порушення корпоративних прав ОСОБА_3 шляхом неповідомлення останнього в установленому законом і статутом порядку про проведення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" від 20.01.2015.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.08.2018 апеляційну скаргу ОСОБА_3 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Пашкіної С.А., суддів Калатай Н.Ф., Сітайло Л.Г.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 16.08.2018 апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г - залишено без руху. Роз'яснено апелянту право протягом 10 днів з дня вручення зазначеної ухвали усунути недоліки, зазначені у мотивувальній частині, а саме подати до Київського апеляційного господарського суду відповідну заяву із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження та надання доказів направлення копії апеляційної скарги з додатками та описом вкладення, копії квитанції №0.0..1 від 02.08.2018- відповідачам 1, 2 та третім особам 1, 2, 3.

29.08.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду від апелянта надійшла заява про усунення недоліків з доданими до неї додатками.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 06.09.2018 поновлено ОСОБА_3 строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г, розгляд справи призначено на 16.10.2018.

Указом Президента України "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах" №454/2017 від 29.12.2017 ліквідовано Київський апеляційний господарський суд та утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Згідно п. 8 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їх повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

25.06.2018 року в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про юридичну особу - Північний апеляційний господарський суд, ідентифікаційний код 42262953.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті "Голос України" №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Частиною 5 статті 31 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

На виконання п. 4 розділу ІІІ Плану заходів з ліквідації апеляційних судів, затвердженого наказом Державної судової адміністрації від 20.09.2018 №475, за актом прийняття-передачі судових справ від 02.10.2018 справу №910/3353/15-г передано до Північного апеляційного господарського суду.

Також на виконання п. 2 розділу ІІІ Плану заходів з ліквідації апеляційних судів, затвердженого наказом Державної судової адміністрації від 20.09.2018 №475, за актами прийняття-передачі додаткових документів до апеляційної скарги від 09.10.2018 передано до Північного апеляційного господарського суду заяву ОСОБА_3 №б/н від 01.10.2018 про відвід суддів Київського апеляційного господарського суду- Пашкіної С.А., Сітайло Л.Г. від розгляду справи №910/3353/15-г (подану через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Київського апеляційного господарського суду 03.10.2018 вх. №09.1-19/405/18).

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2018 апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Зубець Л.П., судді: Мартюк А.І., Калатай Н.Ф.

16.10.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_8 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній вказує про відсутність законодавчого регулювання методики проведення дослідження на поліграфі, відсутність законодавчого регулювання діяльності з використанням поліграфу.

Крім того, результати перевірок на поліграфі, що містяться у висновку, не є достовірною інформацією, а такими, що мають орієнтовне, ймовірне, значення, з ознаками вирогідності.

16.10.2018 через Відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшла відповідь на відзив третьої особи 3, в якому зазначено про те, що висновок поліграфа не зобов'язує суд здійснити переоцінку доказів, а лише заповнює прогалину, що дає змогу встановити істину у справі.

Оскільки судову справу №910/3353/15-г за апеляційною скаргою ОСОБА_3 передано до Північного апеляційного господарського суду у новому складі колегії суддів, заява №б/н від 01.10.2018 (вх. №09.1-19/405/18 від 03.10.2018) про відвід суддів Київського апеляційного господарського суду Пашкіної С.А. та Сітайло Л.Г. залишена без розгляду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2018 прийнято справу №910/3353/15-г за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 до провадження колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Зубець Л.П., суддів: Калатай Н.Ф., Мартюк А.І. та призначено до розгляду на 08.11.2018.

В судове засідання 08.11.2018 з'явився представник відповідача 2, представники позивача, відповідача 1 та третіх осіб 1, 2, 3 не з'явилися.

Позивач, відповідач 1, треті особи 1, 2, 3 про поважність причин нез'явлення суд не повідомили, будь-яких заяв або клопотань з цього приводу до суду не надходило.

Представник відповідача 2 в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги позивача, зазначаючи про те, що свідчення на поліграфі відповідно до Господарського процесуального кодексу України не є нововиявленими обставинами, а тому ухвала місцевого господарського суду від 03.07.2018 у даній справі є законною.

Згідно ч. 2 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Господарське судочинство здійснюється, зокрема, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження на власний розсуд користуються наданими ним процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні.

Оскільки явка учасників провадження в судове засідання не була визнана обов'язковою, в матеріалах справи наявні докази належного повідомлення представників сторін, третіх осіб про місце, дату і час судового розгляду, а також враховуючи обмеженість строку розгляду апеляційної скарги на ухвалу місцевого господарського суду, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість розглядати дану справу у відсутності представників сторін, третіх осіб за наявними у справі матеріалами.

Згідно ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

В судовому засіданні 08.11.2018 було оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.

Розглянувши наявні у справі матеріали, давши належну оцінку доводам та запереченням, які містяться в апеляційній скарзі, заслухавши пояснення представника відповідача 2 у судовому засіданні, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що ухвалу господарського суду першої інстанції слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, з наступних підстав.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.08.2016, залишеним без змін Постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.04.2017 у справі №910/3353/15-г відмовлено у позові ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс", Головного територіального управління юстиції у м.Києві - Реєстраційна служба, треті особи: 1) Голосіївська районна в місті Києві державна адміністрація в особі відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, 2) ОСОБА_4, 3) ОСОБА_5 про визнання недійсними рішення зборів, оформлених протоколом № 1 від 20.01.2015.

Обґрунтовуючи підстави позову, позивач посилався на неповідомлення його, як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" про проведення зборів учасників, внаслідок чого на зборах він присутнім не був, з протоколом зборів його не ознайомлювали, відтак, такі збори були скликані з порушенням чинного законодавства України.

Відмовляючи у задоволенні позову суд прийшов до висновку про недоведеність порушення прав позивача на участь у загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс", які відбулися 20.01.2015, оскільки згідно з висновками судово-почеркознавчої експертизи та судово-технічної експертизи документів, призначених в межах кримінального провадження, встановлено, що на двох примірниках (оригіналах) протоколів №1 загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" від 20.01.2015 підписи у графі "учасники" у рядку "ОСОБА_3." виконано самим ОСОБА_3 (тобто позивачем). При цьому, судом було встановлено, що 20.01.2015 відбулися збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" (протокол №1), на яких були присутні ОСОБА_3 (50% статутного капіталу) та ОСОБА_4 (50% статутного капіталу). На вказаних загальних зборах було вирішено, зокрема, звільнити з посади директора ОСОБА_3 за власним бажанням з 20.01.2014 та призначити директором ОСОБА_5 з 21.01.2014.

Зазначене рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2016 у справі №910/3353/15-г заявник просить переглянути за нововиявленими обставинами, посилаючись на добровільне волевиявлення для проведення психофізиологічного дослідження з використанням поліграфа.

Відповідно до статті 320 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд може переглянути прийняте ним судове рішення, яке набрало законної сили, за нововиявленими обставинами.

Підставами для перегляду судових рішень господарського суду за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення; 3) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення; 4) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду; 5) встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи.

З огляду на зазначене, твердження заявника про те, що 16.05.2018 за його добровільним волевиявленням було проведено психофізиологічні дослідження з використанням поліграфа, за результатами проведення якого складено висновок згідно з яким: свідчення ОСОБА_3 про те, що він не ініціював збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" від 20.01.15 є достовірними, свідчення ОСОБА_3 про те, що він не приймав участь у зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" від 20.01.15р. є достовірними, свідчення ОСОБА_3 про те, що він не підписував протокол №1 зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" від 20.01.15р. є достовірними, свідчення ОСОБА_3 про те, що він не подавав до зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" заяву про звільнення з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" є достовірними, свідчення ОСОБА_3 про те, що він не назначав (голосував за призначення) на посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" ОСОБА_5 є достовірними, свідчення ОСОБА_3 про те, що він не назначав (голосував за призначення) ОСОБА_9 підписантом Товариства з обмеженою відповідальністю "Плато Плюс" є достовірними, є безпідставними та не можуть слугувати нововиявленою обставиною в розумінні ст. 320 Господарського процесуального кодексу України .

При дослідженні матеріалів справи, судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідно до п.5.6 наданого позивачем Висновку (том 10, аркуші справи 17-20) зазначено, що результати дослідження з використанням поліграфа мають вірогідний характер в оцінці причетності/непричетності особи до конкретного діяння, їх слід враховувати в сукупності з іншими матеріалами/доказами у справі.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду, що заявником не доведено належними та допустимими доказами існування нововиявлених обставин відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, які в установленому порядку спростовують факти, що були покладено в основу судового рішення у справі №910/3353/15-г, наданий позивачем Висновок від 16.05.2018 не мав би для суду заздалегідь встановленої сили, пріоритету перед іншими доказами.

Зважаючи на положення ч. 1 ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод застосовується судами України як частина національного законодавства, а практика Європейського суду з прав людини, через рішення якого відбувається практичне застосування Конвенції, застосовується судами як джерело права.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за умови відсутності зловживання (пп. 27 - 28 рішення від 18.11.2004 у справі «Правєдная проти Росії» та п. 46 рішення від 06.12.2005 у справі «Попов проти Молдови»). Однак, при цьому Суд наголошує, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, потрібно тлумачити в світлі Преамбули до Конвенції, яка проголошує принцип верховенства права як частину спільної спадщини держав-учасниць. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пп. 27 - 34 рішення Суду у справі «Праведная проти Росії» від 18.11.2004 ).

Таким чином, в світлі прецедентної практики Європейського суду з прав людини, перегляд рішення судів за нововиявленими обставинами є винятковим інститутом та має відбуватись виключно в контексті заяви та без переоцінки вже встановлених обставин.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає доводи апелянта безпідставними та необґрунтованими, оскільки не спростовують викладених в ухвалі обґрунтованих висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставою для скасування ухвали господарського суду першої інстанції.

Відповідно до ст. ст. 7, 13 Господарського процесуального кодексу України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин. Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

В ст. ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до вимог ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Скаржником не надано доказів на спростування висновків місцевого господарського суду.

Згідно зі ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи до уваги вищенаведені обставини справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що при винесенні ухвали від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г місцевим господарським судом було дотримано норм процесуального права, повно та всебічно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається:

1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін;

2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судові витрати на підставі ст.129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на скаржника (ОСОБА_3).

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 11, 13, 74, 129, 269, 270, 282-284, 320, 321, 325 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.07.2018 у справі №910/3353/15-г залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/3353/15-г повернути до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді А.І. Мартюк

Н.Ф. Калатай