ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"15" листопада 2018 р. Справа № 916/1715/18

Господарський суд Одеської області у складі:

судді Малярчук І.А.,

при секретарі судового засідання Матвієнко А.С.

за участю представників:

прокурора: Кірющенко А.В., згідно посвідчення №035593 від 07.09.2015р.

позивача: Піндюр Т.С., згідно довіреності №31-15-0.62-21/62-18 від 14.05.2018р.

відповідача - Новоолександрівська загальноосвітня школа: не з`явився

відповідача - ТОВ «Моноліт»: Колесніченко Б.В., згідно довіреності від 15.11.2018р.,

розглянувши заяву ТОВ «Моноліт» від 15.11.2018р. за вх.№23468/18 про залишення без розгляду позову по справі №916/1715/18 Заступника керівника Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області (67400, Одеська область, м. Роздільна, вул. Ярослава Мудрого,8) в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Одеській області (65107, м. Одеса, вул. Канатна, 83) до Новоолександрівської загальноосвітньої школи I-II ступенів Великомихайлівського району Одеської області (67112, Одеська область, Великомихайлівський район, с. Новоолександрівка, вул. Свердлова,48), Товариства з обмеженою відповідальністю «Моноліт» (67140, Одеська область, Великомихайлівський район, с. Великоплоське, вул. Центральна садиба) про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки, зобов'язання звільнити земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 16.08.2018р. відкрито провадження у справі №916/1715/18, постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання суду на 17.09.2018р. об 11год.00хв.

Ухвалою суду від 13.09.2018р. призначено проведення підготовчого судового засідання на 27.09.2018р. о 12год.00хв.

У судовому засіданні 27.09.2018р. судом оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання суду на 16.10.2018р. о 09год.30хв.

Ухвалою суду від 16.10.2018р. продовжено строк проведення підготовчого провадження до 15.11.2018р. з врахуванням клопотання відповідача - ТОВ «Моноліт» від 16.10.2018р. за вх.№2-5130/18, відкладено підготовче засідання суду на 07.11.2018 р. о 10год.00хв.

Ухвалою суду від 23.10.2018р. призначено проведення підготовчого судового засідання на 15.11.2018р. о 11год.20хв. Подані сторонами пояснення по суті спору від 06.09.2018р. за вх.№18178/18, клопотання про витребування доказів від 07.09.2018р. за вх.№2-4557/18, відзив на позов від 10.09.2018р. за вх.№18461/18, відповідь на відзив від 16.10.2018р. за вх.№20918/18 залучені судом до матеріалів справи.

Клопотання позивача від 27.09.2018р. за вх.№19706/18 про ознайомлення з матеріалами справи було судом задоволено.

15.11.2018р. за вх.№23468/18 до суду відповідачем - ТОВ «Моноліт» подано заяву про залишення позову без розгляду, в якій заявник посилається на те, що ГУ Держгеокадастру в Одеській області є самостійною юридичною особою, наділений правоздатністю та дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем в суді в силу ст.80, 91, 92 ЦК України. Також, товариство зазначає, що згідно п.30 Положення про ГУ Держгеокадастру, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №333 від 29.09.2016р., на ГУ Держгеокадастру в Одеській області покладений обов'язок здійснювати державний нагляд (контроль) в агропромисловому комплексі, зокрема: дотримання вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок, тобто, є суб'єктом владних повноважень.

Відповідач відмічає, що прокурор у відповідності до ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень.

Крім того, ТОВ «Моноліт» в обґрунтування заяви про залишення позову без розгляду послався на абз.6 п.1, абз.2 п.3 Постанови Пленуму ВГСУ «Про деякі питання участі прокурора у розгляді справ, підвідомчих господарським судам» №7 від 23.03.2012р., в яких роз'яснено, що право прокурора на здійснення представництва в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави виникає у випадках нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування або іншим суб'єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором. Звертаючись до суду, прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва у порядку, передбаченому частиною другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Слід враховувати, що прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду із представництвом інтересів держави або громадянина, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. Зазначені обставини повинні перевірятися судом при зверненні прокурора з відповідною заявою або скаргою до суду. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи його законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Відповідач також зауважує, що прокурором не надано до справи доказів письмового звернення до ГУ Держгеокадастру в Одеській області та факт отримання останнім відповідного повідомлення щодо звернення з даним позовом до суду, з підстав чого прокурор не набув процесуальної дієздатності, з огляду на що відповідач вбачає наявними підстави для залишення позову без розгляду згідно п.1 ч.1 ст.226 ГПК України.

Крім того, ТОВ «Моноліт» зазначає, що у позові прокурором не надано належного обґрунтування та не доведено наявність порушення інтересів держави та ГУ Держгеокадастру в Одеській області, а саме лише посилання в позові на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, недостатньо для прийняття її судом до розгляду. Така необґрунтованість прокурорського представництва, на думку ТОВ «Моноліт» порушує принцип рівності сторін, про необхідність дотримання якого зазначено ЄСПЛ у рішеннях від 01.04.2010р. по справі «Корольов проти Росії», від 15.01.2009р. по справі «Меншинська проти Росії», від 31.03.2005р. по справі «Ф.В. проти Франції».

Звертає увагу суду також заявник на те, що аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом у постановах від 25.04.2018р. у справі №806/1000/17 та від 10.05.2018р. у справі №918/323/17, ухвалах від 07.05.2018р. у справі №910/18283/17 та від 16.05.2018р. у справі №826/13768/16.

Так, у постанові від 25.04.2018р. у справі №806/1000/17 Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду зазначив про те, що з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження зміст п. 3 ч. 1 ст.131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено. Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України). Положення п.3 ч. 1 ст.131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру" від 14.10.2014р. №1697-VII. Відповідно до ч. 3 ст. 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з'ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини). Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обгрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини).

Ці міркування Конституційний Суд зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак висловлене Судом розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону "Про прокуратуру".

Відповідно до ч.2 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень (ч.ч.3, 4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо: позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Згідно ч.ч.2, 3, 4 ст.226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету. Ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, а також те, що передумовою звернення прокурора до суду із позовом, спрямованим на захист інтересів та прав держави, є обов'язок прокурора повідомити про намір подання такого позову відповідного суб'єкта владних повноважень, таких вимог прокурором не дотримано, тобто, не набуто правоздатність - наявність права у прокурора за наявності уповноваженого державного органу на здійснення повноважень у спірних правовідносинах здійснювати представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, суд вбачає правові підстави для залишення позову без розгляду.

Так, положення п.4 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" передбачають, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи те, що позов Заступника керівника Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Одеській області суд залишає без розгляду, однак, прокурором не подано клопотання про повернення йому судового збору, у зв'язку з чим дане питання судом буде вирішуватись після подання прокурором відповідного клопотання.

Керуючись п.1 ч.1 ст.226, ст.234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Залишити без розгляду позов Заступника керівника Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Одеській області

2. У відповідності до ч.1 ст.235 ГПК України ухвала набрала законної сили 15.11.2018р. та згідно ч.2 ст.254, п.14 ч.1 ст.255 ГПК України може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного господарського суду через Господарський суд Одеської області протягом десяти днів з дня її винесення.

3. Повну ухвалу складено 19.11.2018р.

Суддя І.А. Малярчук