УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

19.11.2018Справа № 910/14362/18

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В. В., розглянувши матеріали

позовної заяви Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Славкіної Марини Анатоліївни

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті Інвест Буд"

про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Хрещатик" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Славкіної Марини Анатоліївни звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті Інвест Буд" про звернення стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки № 57-47/1-13/7 від 30.09.2017 в рахунок часткового погашення заборгованості за кредитним договором № 57-47/1-13 від 27.12.2013 на нежитлові приміщення:

- нежитлове приміщення (літера А) по групі приміщень № 450, загальною площею: 55,6 кв.м, яке розташоване в будинку № 17/31А в місті Києві по провулку Коломийському, приміщення 450;

- нежитлові приміщення № № 1, 2, 3, 4 (група приміщень № 454, в літері А), загальною площею 126 кв.м, які розташовані в будинку № 17/31-А в місті Києві по провулку Коломийському, приміщення 454;

- нежитлові приміщення № № 1, 2 (групи приміщень № 455) (в літері А), загальною площею 126,9 кв.м, які розташовані в будинку № 17/31А в місті Києві по провулку Коломийському, приміщення 455,

та встановлення способу реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на електронних торгах за узгодженою в договорі іпотеки № 57-47/1-13/5 від 17.01.2014 вартістю: 6 019 800, 00 грн.

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 164 ГПК України.

За приписами пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно приписів частини 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір"(далі - Закон) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпункту 1 пункту 2 статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" станом на 01.01.2018 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 1762,00 грн.

З огляду на вказане, розмір судового збору за подання даного позову про звернення стягнення на предмет іпотеки за узгодженою вартістю в розмірі 6 019 800, 00 грн становить 90 297,00 грн. Проте, позивачем при зверненні з позовом до суду не надано належних доказів на підтвердження сплати судового збору у відповідному розмірі.

Водночас, позивачем разом з позовною заявою до суду надане клопотання про відстрочення сплати судового збору з підстав відсутності передбачених витрат у Фонді гарантування вкладів фізичних осіб на сплату судового збору, яке було відхилено судом, а позовну заяву залишено без руху, про що було вказано в ухвалі від 30.10.2018 та надано позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зі змісту рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення № 017 та № 019 вбачається, що судова кореспонденція була вручена позивачу за зазначеними ним у позовній заяві адресами 05.11.2018, тобто, недоліки позовної заяви мали бути усунені позивачем до 15.11.2018 включно. У встановлений судом строк позивачем не були усунуті недоліки, допущені при поданні даної позовної заяви до суду.

Водночас, 12.11.2018 через відділ автоматизованого документообігу, моніторингу виконання документів (канцелярію) суду представником позивача було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позову з підстав відсутності передбачених витрат у Фонді гарантування вкладів фізичних осіб на сплату судового збору.

Розглянувши зазначене клопотання позивача, суд зазначає наступне.

Статтею 8 Закону унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Згідно з частиною 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Таким чином, у суду відсутні підстави для звільнення від сплати судового збору позивача в силу статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Як визначено у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява №24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

За таких обставин, враховуючи положення статті 129 Конституції України, відповідно до яких основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду в справі №910/21040/17 від 23.08.2018.

Одночасно, суд відзначає, що згідно глави 5 ГПК України, суд не зобов'язаний збирати докази самостійно, а кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень на виконання такого завдання господарського судочинства, як змагальність сторін.

Приписами пункту 4 статті 174 ГПК України передбачено, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до частини 6 статті 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

При цьому, беручи до уваги строк поштового перебігу по місту Києву та місцезнаходження позивача (місце державної реєстрації), питання про повернення позовної заяви вирішується 19.11.2018.

Крім того, суд вважає за необхідне роз'яснити Публічному акціонерному товариству "Комерційний банк "Хрещатик" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Славкіної Марини Анатоліївни, що згідно частини 8 статті 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись статтями 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Славкіної Марини Анатоліївни про звільнення від сплати судового збору відхилити.

2. Повернути позовну заяву і додані до неї документи Публічному акціонерному товариству "Комерційний банк "Хрещатик" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Славкіної Марини Анатоліївни.

3. Ухвала набирає законної сили 19.11.2018 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253-259 Господарського процесуального кодексу України.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ