ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2018 р. Справа№ 910/3220/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Калатай Н.Ф.

суддів: Буравльова С.І.

Мартюк А.І.

при секретарі Рибчич А. В.

За участю представників:

від позивача: Дьогтяр Є.Ю. - керівник

Черненька М.В. - адвокат

Юрко О.В. - адвокат

від відповідача: Копилов В.В. - представник за довіреністю № 1/001-05.11 від 05.11.2018

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Юпеко-Юкрейн Пест Контрол»

на рішення Господарського суду міста Києва, ухваленого 26.07.2018, повний текст якого складений 14.08.2018,

у справі № 910/3220/18 (суддя Шкурдова Л.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юпеко-Юкрейн Пест Контрол»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Транспортна компанія «Транссервіс»

про стягнення попередньої оплати 112 000,00 грн. та розірвання договору

ВСТАНОВИВ:

Позов заявлено про розірвання укладеного між сторонами договору оренди нежитлового приміщення від 07.02.2018 з підстав істотного порушення відповідачем його умов та стягнення перерахованої на його виконання попередньої оплати в сумі 112 000 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що, у порушення умов спірного договору оренди, відповідачем не передано позивачу вказане приміщення, та тим, що технічний стан спірного приміщення є неналежним.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.07.2018, повний текст якого складений 14.08.2018, у справі № 910/3220/18 в позові відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що:

- факт передачі позивачу в орендне користування спірного приміщення підтверджується підписаним сторонами актом приймання-передачі нежитлового приміщення згідно договору оренди від 07.02.2018, з якого вбачається, що орендодавець передав, а орендар прийняв складське приміщення загальною площею 800 кв.м., що знаходиться за адресою: 03026, м. Київ, вул.Червонопрапорна 154, позивач (орендар) до технічного стану приміщення претензій не має;

- посилання позивача на те, що відповідачем порушені умови договору щодо проведення ремонту приміщення є необґрунтованими, оскільки укладеним сторонами Договором не встановлено строків проведення ремонтних робіт, а також із долучених до матеріалів листів вбачається, що позивач самостійно мав намір здійснити ремонт.

Не погоджуючись з рішенням, позивач звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2018 по справі № 910/3220/18 та ухвалити нове рішення, яким повністю задовольнити позовні вимоги.

В апеляційній скарзі апелянт зазначив про те, що спірне рішення є незаконним та підлягає скасуванню через неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, послався на невідповідність висновків, викладених у рішення суду, обставинам справи та на порушення судом норм процесуального права.

В обґрунтування вказаної позиції апелянт послався на те, що:

- з п. 1 наданого відповідачем акту приймання-передачі спірного приміщення слідує, що в орендне користування було передано складське приміщення, в той час як за умовами спірного договору відповідач мав передати офісне приміщення;

- в процесі розгляду справи позивач заперечував факт підписання ним акту приймання-передачі спірного приміщення, а в судовому засіданні 26.07.2018 представник позивача наголосила на необхідності допиту генерального директора позивача як свідка, оскільки саме він мав підтвердити те, що вказаний акт він не підписував, проте суд зазначене прохання проігнорував;

- з доданої позивачем до апеляційної скарги копії висновку спеціаліста від 09.08.2015 № 15 слідує, що керівник позивача Дьогтяр Є.Ю. акт приймання-передачі спірного приміщення не підписував;

- під час розгляду справи суд першої інстанції постійно надавав переваги доводам відповідача, сприяв йому у затягуванні розгляду справи та збирав замість нього докази, адже неодноразово на задоволення клопотань відповідача відкладав розгляд справи, надаючи останньому час для подачі відзиву на позову, прийняв до уваги докази, які були подані відповідачем з порушенням встановленого ГПК України строку, а також проігнорував пояснення позивача щодо неотримання від відповідача направлених ним поштою відзиву на позов та документів по суті спору, надавав позивачу недостовірну інформацію про час розгляду справи та намагався провести засідання без позивача.

Крім того, позивачем до апеляційної скарги додано додатковий доказ - виконаний на замовлення позивача Висновок спеціаліста № 15 від 09.08.2018, яким встановлено, що підпис від імені гр. Дьогтяр Євгенія Юрійовича зображення якого наявне в технічному зображенні копії акта прийому-передачі нежитлового приміщення (складського приміщення загальною площею 800 кв.м., що знаходиться за адресою: 03026, м. Київ, вул. Червонопрапорна, 154) згідно договору оренди від 07.02.2018, у графі: «(підпис)», біля друкованого запису «Дьогтяр Є.Ю.» та який було використано в якості зразка при копіюванні - виконаний не гр. Дьогтяр Євгенієм Юрійовичем, а іншою особою.

Також до апеляційної скарги апелянтом додані:

- заява про виклик свідка, в якій апелянт просить викликати і допитати як свідка генерального директора позивача Дьогтяра Євгена Юрійовича;

- клопотання про витребування доказів, в якому позивач просить витребувати:

1. у ПАТ «Укрпошта» інформацію та підтверджуючі документи про отримувача (ПІБ, дата, час, на підставі якого документу діє) поштових відправлень за № 535, № 500, № 758, № 782 та № 228, а також про те, чи були технічні несправності, перерви в роботі чи інші причини, у зав'язку з якими відділення зв'язку за індексом 030143, Київ 143 у період з березня по липень 2018 року працювало неналежним чином. Якщо так, конкретизувати причини та надати підтверджуючи документи;

2. у Господарського суду міста Києва інформацію та підтверджуючі документи про наступне: зареєстрований час надходження до суду клопотання відповідача за вх. № 01-37/41683/18, ПІБ, посада особи, яка зареєструвала це клопотання, а також, чи вносились з 02 по 06 липня 2018 року будь-які зміни до відомостей у автоматизованій системі документообігу суду по справі № 910/3220/18, конкретизувати які;

- клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, в якому позивач просить призначити судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз», на розгляд якої поставити питання: чи належить підпис на акті приймання-передачі від 07.02.2018 щодо нежитлового приміщення (складського приміщення загальною площею 800 кв.м., що знаходиться за адресою: 03026, м. Київ, вул. Червонопрапорна, 154) згідно договору оренди від 07.02.2018, укладеного між позивачем та відповідачем, Дьогтяру Євгенію Юрійовичу?

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2018 справа № 910/3220/18 передана на розгляд колегії суддів у складі: Коротун О.М. (головуючий), судді Майданевич А.Г., Гаврилюк О.М.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 17.09.2018 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Юпеко-Юкрейн Пест Контрол» на рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2018 у справі № 910/3220/18 залишено без руху, скаржнику надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 28.09.2018 у справі 910/3220/18:

- відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Юпеко-Юкрейн Пест Контрол» на рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2018 у справі № 910/3220/18;

- відповідачу роз'яснено право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, а також міркування або заперечення щодо заяви апелянта про виклик в судове засідання і допит як свідка Генерального директора позивача - Дьогяра Є.А., забезпечення його явки, клопотання про витребування доказів у справі та про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі відповідно, але не пізніше 15.10.2018;

- апелянту роз'яснено право подати до суду апеляційної інстанції заперечення на відзиви (у разі їх надання) в письмовій формі протягом п'яти днів з дня його отримання (в разі надання - надати суду докази надсилання (надання) їх іншим учасникам справи), але не пізніше 25.10.2018.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 31 ГПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо ліквідовано або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який розглядав справу.

25.06.2018 на виконання Указу Президента України № 454/2017 від 29.12.2017 «Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах», яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті «Голос України» № 185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене, Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Частиною 5 ст. 31 ГПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

На виконання п. 4 розділу ІІІ Плану заходів з ліквідації апеляційних судів, затвердженого наказом Державної судової адміністрації від 20.09.2018 № 475, за актом прийняття-передачі судових справ від 02.10.2018 справу № 910/3220/18 передано до Північного апеляційного господарського суду.

Від відповідача через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду надійшли:

- 16.10.2018 відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач просить рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2018 у справі № 910/3220/18 залишити без змін, а апеляційну скаргу позивача - без задоволення;

- 18.10.2018 заперечення відповідача на клопотання позивача про витребування доказів, призначення судової почеркознавчої експертизи та допит свідка.

Колегія суддів не може прийняти до уваги наданий відповідачем відзив на апеляційну скаргу, адже він не підписаний.

При цьому, колегія суддів зазначає про те, що додані відповідачем до відзиву копії документів по справі, вже долучені учасниками судового процесу під час розгляду справи в суді першої інстанції.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2018 справа № 910/18808/17 передана на розгляд колегії суддів у складі: Калатай Н.Ф. (головуючий), судді Мартюк А.І., Буравльов С.І.

Ухвалою від 22.10.2018 колегією суддів у складі: Калатай Н.Ф. (головуючий), судді Мартюк А.І., Буравльов С.І.:

- апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Юпеко-Юкрейн Пест Контрол» на рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2018 у справі № 910/3220/18 прийнято до свого провадження;

- засідання суду призначено на на 13.11.2018 о 15:20;

- встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, пояснень, клопотань, заперечень - до 05.11.2018;

- учасникам судового процесу роз'яснено, що відповідно до приписів ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку (ч. 1); заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 2);

- учасникам судового процесу повідомлено, що неявка їх представників в судове засідання не є перешкодою для розгляду апеляційної скарги.

05.11.2018 від позивача до суду надійшла відповідь на заперечення відповідача на клопотання позивача про витребування доказів, призначення судової почеркознавчої експертизи та допит свідка.

Станом на 13.11.2018 до Київського апеляційного господарського суду інших відзивів на апеляційну скаргу та інших клопотань від учасників справи не надходило.

Під час розгляду справи представники позивача апеляційну скаргу підтримали у повному обсязі, представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечив, просив залишити її без задоволення, а оспорюване рішення суду першої інстанції - без змін.

В судовому засіданні представники позивача заявлені ним клопотання підтримали, представник відповідач проти їх задоволення заперечив.

Щодо заявленого позивачем клопотання про витребування доказів, в якому позивач просить витребувати:

1. у ПАТ «Укрпошта» інформацію та підтверджуючі документи про отримувача (ПІБ, дата, час, на підставі якого документу діє) поштових відправлень за № 535, № 500, № 758, № 782 та № 228, а також про те, чи були технічні несправності, перерви в роботі чи інші причини, у зав'язку з якими відділення зв'язку за індексом 030143, Київ 143 у період з березня по липень 2018 року працювало неналежним чином. Якщо так, конкретизувати причини та надати підтверджуючи документи;

2. у Господарського суду міста Києва інформацію та підтверджуючі документи про наступне: зареєстрований час надходження до суду клопотання відповідача за вх. № 01-37/41683/18, ПІБ, посада особи, яка зареєструвала це клопотання, а також, чи вносились з 02 по 06 липня 2018 року будь-які зміни до відомостей у автоматизованій системі документообігу суду по справі № 910/3220/18, конкретизувати які,

колегія суддів зазначає таке.

Зі змісту вказаного клопотання слідує, що витребуваними документами позивач хоче довести, що під час розгляду справи в суді першої інстанції він поштою від відповідача не отримував а ні відзив на позов, а ні надані ним суду докази, в тому числі і акт приймання-передачі спірного приміщення, який на момент ознайомлення позивача з матеріалами справи в суді першої інстанції був в матеріалах справи відсутній, а відтак, позивач не міг знати про його наявність до останнього судового засідання (26.07.2018).

За приписами п. 2 ч. 2 ст. 81 ГПК України, яка встановлює порядок витребування судом доказів, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено, серед іншого, обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Отримання в суді відомостей про те, чи вносились з 02 по 06 липня 2018 року будь-які зміни до відомостей у автоматизованій системі документообігу суду по справі № 910/3220/18 обставин, які позивач хоче довести, підтвердити не зможе.

При цьому факти відсутності в матеріалах справи при ознайомленні з ними позивача 02.07.2018 поданого в той же день до канцелярії суду доказу, а саме вказаного акту приймання-передачі спірного приміщення, є цілком можливим, в той час як отримання відомостей щодо дати реєстрації канцелярією суду відповідного клопотання відповідача про надання суду доказів жодним чином не зможе підтвердити вказаний факт, адже у відмітці про ознайомлення позивачем з матеріалами справи, які міститься на зворотному боці обкладинки першого тому справи, час ознайомлення позивач з матеріалами справи не зазначений.

Щодо витребування інформації у ПАТ «Укрпошта» колегія суддів зазначає таке.

З матеріалів справи слідує, що:

- за № 535 відповідачем позивачу було відправлено відзив на позовну заяву у цій справі;

- за № 500 відповідачем позивачу було відправлено рахунок на оплату № 89 від 05.03.2018 (а.с. 181-182 т. 1);

- за № 758 відповідачем позивачу було відправлено акт приймання-передачі спірного приміщення (а.с. 85-86 т. 1);

- за № 782 відповідачем позивачу було направлено претензію № 1/001-26.03 від 26.03.20018 (а.с. 187-188 т. 1);

- за № 228 відповідачем позивачу було відправлено клопотання про долучення доказів у цій справі.

Вимоги про витребування інформації у ПАТ «Укрпошта» обґрунтовані тим, що всі перелічені вище документи позивачем отримані не були, а для отримання вказаної інформації ним було направлено відповідний запит до ПАТ «Укрпошта», у відповідь на який остання повідомила про те, що, інформація, зазначена у запиті, потребує пошуку інформації та додаткової перевірки, що Укрпошта за результатами розгляду проінформує позивача в терміни, визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»

Водночас колегія суддів зазначає про те, що отримання інформації, яка б підтвердила факт неотримання відповідачем відзиву на позов, з огляду на те, що з ним позивач ознайомився 02.07.2018 при ознайомленні з матеріалами справи, та, відповідно, не був позбавлений можливості відреагувати, жодним чином не впливає на вирішення спору сторін по суті.

Так саме, не впливає на вирішення спору сторін щодо наявності правових підстав для розірвання укладеного між сторонами договору оренди нежитлового приміщення від 07.02.2018 з підстав істотного порушення відповідачем його умов факт отримання/неотримання позивачем виставленого відповідачем рахунку на оплату № 89 від 05.03.2018, а також претензії № 1/001-26.03 від 26.03.20018.

Щодо отримання акту приймання-передачі спірного приміщення (відправлення за № 758) та клопотання про долучення доказів у цій справі (відправлення за № 228) колегія суддів зазначає таке.

З відомостей, які містяться на он-лайн сервісі Укрпошти «Відстеження поштових пересилань» (http://ukrposhta.ua/vidslidkuvati-forma-poshuku), слідує, що:

- відправлення за № 758 було з поштового відділення 03026 (що відповідає адресі відповідача - м. Київ, вул. Пирогівський шлях, 154) направлено 06.03.2018 на поштове відділенні 03143 (що відповідає адресі позивача, зазначеній у спірному договорі, - м. Київ, вул. Заболотнього 154 Д - примітка суду), проте під час доставки вручено не було з відміткою «з інших причин» (13.03.2018), з огляду на що було повернуто відправнику (відповідачу) та 28.03.2018 отримано ним у поштовому відділенні 03026;

- відправлення за № 228 було з поштового відділення 03026 направлено 02.07.2018 на поштове відділенні 03143 (що відповідає адресі позивача, зазначеній у спірному договорі, - м. Київ, вул. Заболотнього 154 Д - примітка суду), проте відомості про його вручення/невручення відсутні, а відправлення було повернуто відправнику (відповідачу) та 27.07.2018 отримано ним у поштовому відділенні 03026;

Отже, вказаними відомостями підтверджуються твердженні позивача про неотримання ним акту приймання-передачі спірного приміщення (відправлення за № 758) та клопотання про долучення доказів у цій справі (відправлення за № 228), додаткового доказування вказані обсатвини не потребують.

З огляду на обставини, які викладені вище, колегія суддів відмовляє у задоволенні вищевказаного клопотання позивача про витребування у ПАТ «Укрпошта» та Господарського суду міста Києва доказів.

Також задоволенню не підлягають і заява позивача про виклик свідка та клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, з підстав, які будуть викладені нижче.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з урахуванням правил ст. ст. 269, 270 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів встановила таке.

07.02.2018 позивач як орендар та відповідач як орендодавець уклали договір оренди нежитлового приміщення (далі Договір) (а.с. 39-43 т.1), в п. 1.1 якого погодили, що в порядку та на умовах, визначених цим договором, орендодавець зобов'язується передати, а орендар зобов'язується прийняти у строкове платне користування (в оренду) нежитлове приміщення: офісне приміщення на третьому поверсі загальною площею 800 кв. м, розташоване за адресою: 03026, м. Київ, вул. Пирогівський Шлях, 154 (далі Приміщення).

Згідно з п. 1.2 Договору, приміщення, що за цим договором передається у користування позивачу (в оренду), є частиною майнового комплексу, який належить відповідачу на праві власності (Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: інд. номер 36955667 від 29 квітня 2015 року, серія ЕЕТ806693, Витяг Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна номер 26373071 від 10.06.2010.

Відповідно до п.2.1. Договору використання орендарем приміщення в якості офісного приміщення встановлюється цим договором без обмежень добового терміну часу.

Згідно з п.3.1. Договору, при передачі приміщення, що орендується, складається акт приймання-передачі, який підписується повноважними представниками сторін.

Приміщення, що орендується, вважається переданим в оренду з моменту підписання договору оренди та акту приймання-передачі приміщення (п. 3.2 договору).

Згідно з п. 5.1 строк дії Договору - з 07.02.2018 по 07.02.2020.

У п. 6.1 Договору сторонами погоджено, що за користування Приміщенням позивач щомісячно сплачує відповідачу орендну плату в розмірі 56 000 грн.

З матеріалів справи слідує та сторонами не заперечується, що в рахунок сплати орендної плати за Договором позивач перерахував відповідачеві 112 000 грн. (платіжне доручення № 5872 від 08.02.2018 (а.с. 46 т. 1)).

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач зазначає, що відповідачем, в порушення умов Договору, не забезпечено належного технічного стану приміщення, що приміщення позивачу передано не було, з огляду на що просить розірвати Договір та стягнути з відповідача перераховану на його виконання орендну плату в сумі 112 000 грн.

Суд першої інстанції у задоволенні позовних вимог відмовив, що колегія судів вважає вірним з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов'язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 ЦК України.

Відповідно до ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори.

Відповідно до ч.1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Спірний Договір за своєю правовою природою є договором оренди.

Згідно з ч. 1 ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди), наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Відповідно до ст. 283 ГК України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності. У користування за договором оренди передається індивідуально визначене майно виробничо-технічного призначення (або цілісний майновий комплекс), що не втрачає у процесі використання своєї споживчої якості (неспоживна річ).

Згідно з ч. 6 ст. 283 ГК України до відносин оренди застосовуються відповідні положення ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

У п. 8.2 Договору сторони погодили, що Договір може бути розірвано достроково на вимогу однієї з сторін з обов'язковим письмовим попередженням про це іншої сторони за два місця до дати розірвання Договору виключно у випадках, зазначених у Договорі, а саме:

- на вимогу позивача: якщо Приміщення стало непридатним до використання за його цільовим призначенням внаслідок пошкодження, яке сталось не з вини позивача та якщо відповідач передав у користування приміщення, якість якого не відповідає умовами Договору та його цільовому призначенню.

Стаття 784 ЦК України встановлює, що наймач має право вимагати розірвання договору найму, якщо:

1) наймодавець передав у користування річ, якість якої не відповідає умовам договору та призначенню речі;

2) наймодавець не виконує свого обов'язку щодо проведення капітального ремонту речі.

У п. 4.1 Договору сторони визначили, що відповідач, серед іншого, зобов'язаний передати позивачу приміщення в належному технічному стані за наявністю справних систем комунікацій; забезпечити енергоносіями (електроенергії, водопостачання, каналізації тощо) приміщення, яке знаходиться у користуванні позивача, відповідно до умов цього договору оренди; за свій рахунок забезпечити правопорядок та охорону приміщення, наданого в орендне користування, відповідно до умов договору оренди; за свій рахунок усувати несправності, пошкодження та наслідки аварій комунікацій в приміщенні, які відбулися не з вини позивача в погоджений із позивачем строк.

Частиною 2 ст. 651 ЦК України встановлено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Як слідує з матеріалів справи, як на підставу для розірвання Договору позивач посилається на дві обставини, а саме на:

- те, що приміщення перебуває в неналежному технічному стані;

- те, що приміщення не було позивачу передано.

На доказ того, що спірне приміщення перебуває у неналежному технічному стані, позивач посилається на встановлені актом обстеження приміщення від 09.02.2018 (а.с. 47-48) факти, зокрема на те, що в приміщення відсутнє опалення, каналізація та сантехніка, стяжка та покриття на підлозі тощо.

Однак з наявного в матеріалах справи листування сторін, в тому числі і за допомогою електронного зв'язку (проти наявності та змісту якого сторони не заперечують) (а.с. 49, 143-169 т. 1) слідує, що, укладаючи Договір, позивач був обізнаний про такий стан приміщення та мав намір провести за власний кошт його ремонт.

Колегія суддів зазначає й про те, що, як слідує зі змісту листа позивача, який ним було направлено відповідачу (а.с. 49, 168 т. 1) на електронну пошту 09.02.2018 о 16-59, позивач не висловив жодних заперечень щодо стану приміщення, а направив відповідачу проект офісу та перелік питань, відповіді на які необхідно було отримати для проведення ремонту.

Водночас цією ж саме датою (09.02.2018) позивач склав акт обстеження приміщення, яким встановив наявність у приміщенні недоліків.

За таких обставин, технічний стан, в якому перебуває спірне приміщення, не може бути віднесений до істотних недоліків в розумінні норм ч. 2 ст. 651 ЦК України як підстава для розірвання спірного Договору.

Щодо посилань позивача на непередачу йому в користування приміщення колегія суддів зазначає таке.

Відповідачем на спростування вказаних обставин до матеріалів справи долучено акт приймання-передачі нежитлового приміщення від 07.02.2018 (а.с. 179 т. 1), який містить підпис керівника відповідача Дьогтяр Є.Ю.

Однак позивач заперечує проти підписання вказаного акту та на доказ цього додає до апеляційної скарги виконаний на замовлення позивача Висновок спеціаліста № 15 від 09.08.2018, яким встановлено, що підпис від імені гр. Дьогтяр Євгенія Юрійовича зображення якого наявне в технічному зображенні копії акта прийому-передачі нежитлового приміщення (складського приміщення загальною площею 800 кв.м., що знаходиться за адресою: 03026, м. Київ, вул. Червонопрапорна, 154) згідно договору оренди від 07.02.2018, у графі: «(підпис)», біля друкованого запису «Дьогтяр Є.Ю.» та який було використано в якості зразка при копіюванні - виконаний не гр. Дьогтяр Євгенієм Юрійовичем, а іншою особою, а також просить викликати і допитати як свідка генерального директора позивача Дьогтяра Євгена Юрійовича та призначити судову експертизу.

Щодо вказаних посилань колегія суддів зазначає таке.

По-перше, виконаний на замовлення позивача Висновок спеціаліста № 15 від 09.08.2018 не може бути належним доказом у справі, оскільки з його змісту слідує, що:

- дослідження проводилось на підставі копії відповідного акту, в той час як згідно з п. 3.5 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08.10.1998 за № 705/3145) заборонено проведення почеркознавчих досліджень за копіями, за фотознімками та іншими копіями об'єкта;

- експериментальні зразки підписів були відібрані не експертом, а були надані йому на дослідження, а відтак, експерт міг встановити лише те, що підпис у копії акту був виконаний не тією особою, якою виконані вільні та експериментальні зразки, проте встановити, що останні виконані саме Дьогтяр Є.Ю., неможливо.

По-друге, як слідує з листування сторін, відповідач в листі № 070-18 від 12.02.2018 (а.с 195 т. 1) зазначив про те, що причиною його відмови від оренди спірного приміщення є завелика для позивача сума грошових вкладень у спірне приміщення, а не передача приміщення у неналежному стані або не передача його взагалі.

Отже, матеріалами справи в їх сукупності підтверджується те, що невикористання позивачем спірного приміщення було не наслідком не передачі його відповідачем або знаходження приміщення в неналежному технічному стані, а те, що, укладаючи Договір та приймаючи на себе певні зобов'язання, позивач не прорахував необхідні, для отримання мети, з якою Договір укладався, грошові кошти, тобто вказане не свідчить про порушення умов Договору саме відповідачем, що виключає можливість розірвання Договору як з підстав, заявлених позивачем у позові, так і з підстав істотного порушення відповідачем умов Договору.

При цьому колегія суддів враховує, що у випадку відсутності в позивача можливості мати доступ до спірного приміщення, складення ним акту обстеження приміщення від 09.02.2018 без участі представників відповідача не було б можливим, в той час як посилання представника позивача в судовому засіданні на те, що до приміщення його допустив охоронець, наявними в матеріалах справи документальними доказами не підтверджені.

З огляду на встановлені судом обставини, з'ясування питання щодо підписання/не підписання акта приймання передачі саме керівником позивача, на думку колегії суддів, жодним чином не впливає на вирішення спору сторін по суті.

За таких обставин, заява позивача про виклик свідка та клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи задоволенню не підлягають, оскільки їх задоволення жодним чином не впливає на вирішення спору сторін по суті і, фактично, призведе лише до затягування розгляду цієї справи в суді.

При цьому колегія суддів зауважує позивачу на такому.

Правила врахування у господарському процесі показань свідків як одного з способів доказування певних обставин у справі врегульований § 2. Показання свідків Глави 5. Докази та доказування ГПК України.

За правилами ст. 88 ГПК України, показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка (ч.1); Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом (ч.3); Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів (ч.4).

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ГПК України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Суд має право зобов'язати учасника справи, який подав заяву свідка, забезпечити явку свідка до суду або його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Якщо свідок без поважних причин не з'явився в судове засідання або не взяв участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд не бере до уваги його показання (ч.2 ст. 89 ГПК України).

Отже, згідно з вимогами законодавства, виклику судом свідка для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи має передувати долучення до матеріалів справи в строк, встановлений судом для подання доказів, письмової заяви свідка, підпис якого на заяві посвідчена нотаріусом, проте суду не надано відповідної заяви свідка Дьогтяр Євгенія Юрійовича.

Водночас колегія суддів зазначає й про те, що в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції був присутній Дьогтяр Є.Ю., який надав пояснення по суті спору.

Щодо вимог про повернення передоплати в сумі 112 000 грн. колегія суддів зазначає про те, що вказані вимоги не сформульовані як самостійні, не містять окремого обґрунтування та доказів, а є правовим наслідком задоволення вимог про розірвання Договору, а тому, за відсутності підстав для такого, не можуть бути задоволені.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Юпеко-Юкрейн Пест Контрол» задоволенню не підлягає, рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2018 у справі № 910/3220/18 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам, матеріалам справи і залишається без змін, оскільки підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України всі судові витрати по справі, в тому числі і за звернення з апеляційною скаргою покладаються на позивача.

Керуючись ст. 267-270, 273, 275-277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Юпеко-Юкрейн Пест Контрол» на рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2018 у справі № 910/3220/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2018 у справі № 910/3220/18 залишити без змін.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

4. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

5. Повернути до Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/3220/18.

Повний текст постанови складено: 19.11.2018

Головуючий суддя Н.Ф. Калатай

Судді С.І. Буравльов

А.І. Мартюк