УХВАЛА

м. Київ

13.11.2018Справа № 910/14891/18

Суддя Господарського суду міста Києва Ващенко Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (АДРЕСА_3) до ОСОБА_2 (01103, АДРЕСА_1), ОСОБА_3 (АДРЕСА_4), ОСОБА_4 (03148, АДРЕСА_2) про визнання недійсним рішення загальних зборів, визнання недійсним статуту, визнання недійсними договорів, повернення сторін у початковий стан,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про:

- визнання рішення Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Консалтинг Систем» від 17.04.18. (протокол засідання № 17/04/08) недійсним (нікчемним) у повному обсязі з моменту його прийняття;

- визнання модельного Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Консалтинг Систем» прийнятого та затвердженого рішенням Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Консалтинг Систем» від 17.04.18. (протокол засідання № 17/04/08) недійсним (нікчемним) у повному обсязі з моменту його прийняття;

- визнання договору купівлі-продажу корпоративних прав у статутному фонді (капіталі) Товариства з обмеженою відповідальністю «Консалтинг Систем» від 12.04.18., між позивачем та відповідачем-1, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ніщенко Анастасією Петрівною, зареєстрований в реєстрі за № 1864 недійним (нікчемним) у повному обсязі з моменту його укладення та нотаріального посвідчення;

- визнання договору купівлі-продажу корпоративних прав у статутному фонді (капіталі) Товариства з обмеженою відповідальністю «Консалтинг Систем» від 17.04.18., між відповідачем-1 та відповідачем-2, посвідчений 18.04.18. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Алешко Іриною Василівною, зареєстрований в реєстрі за № 314, № 315 недійним (нікчемним) у повному обсязі з моменту його укладення та нотаріального посвідчення;

- повернення сторін у початковий стан (положення реституції), який існував до порушення прав позивача.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно.

Проте, позивач не визначився, чи він просить визнати оскаржувані рішення та договори недійсними чи нікчемними.

Також позивачем не вказано, яким чином він просить суд повернути сторін у попередній стан. При цьому імперативна норма статті 216 Цивільного кодексу України передбачає наслідком недійсності правочину саме двосторонню реституцію, яка полягає у поверненні у натурі кожною стороною одна одній всього, що вона одержала на виконання цього правочину.

Крім вказаного, ч. 3 ст. 45 ГПК України унормовано, що відповідачами є особи, яким пред'явлено позовну вимогу.

Відповідачем-3 позивач в позовній заяві вказав ОСОБА_4, разом з тим, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4 не заявлені.

Пунктом 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Проте, позивачем не дотримано вимог п. 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки у позовній заяві відсутні зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви. Так, згідно переліку додатків до позовної заяви позивачем подано письмові докази у копіях, проте при цьому не зазначено про наявність у нього або іншої особи оригіналів відповідних письмових доказів.

Позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України).

Однак, позовна заява не містить реєстраційного номеру облікової картки платника податків відповідача-3 ОСОБА_4.

При цьому судом враховано наступні положення ГПК України.

За приписами ч. 1 ст. 176 ГПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не є підприємцем, суд відкриває провадження протягом п'яти днів з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

У разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, що не є підприємцем, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

В той же час для подання судового запиту до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи необхідним є зазначення реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов'язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. ст. 7, 13 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі "Салов проти України" від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Проте, з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем не подано доказів направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачам, оскільки до вказаної позовної заяви не додано описів вкладення в цінний лист.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, від 14.05.1981 N R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Між тим, позивачем до позовної заяви додано ксерокопію дубліката квитанції 0.0..1 від 16.08.18. на суму 1841,00 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір»).

Отже, позивачу належить до сплати 8.810,00 грн. судового збору за п'ять вимог немайнового характеру.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною другою статті 91 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України "Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003" відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії проставляють нижче реквізиту "підпис". Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Натомість, позивачем в якості додатків до позовної заяви додано копії письмових доказів, частина з яких взагалі не засвідчена, або засвідчена неналежним чином.

Внаслідок вказаного позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1.

2. Встановити строк на усунення недоліків позовної заяви п'ять днів з дня вручення цієї ухвали, встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- визначення чітко змісту позовних вимог у прохальній частині позовної заяви в частині: недійсними чи нікчемними позивач просить суд визнати оскаржувані рішення та договори; яким чином він просить суд повернути сторін у попередній стан;

- визначення вимоги, за їх наявності, до ОСОБА_4;

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

- зазначення реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_4;

- описи вкладення в цінний лист про направлення відповідачам копії позовної заяви з доданими до неї документами;

- належні докази сплати 8.810,00 грн. судового збору;

- копії письмових доказів, доданих до позовної заяви, засвідчені належним чином.

3. Ухвала набрала законної сили 13.11.18. та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.М. Ващенко