ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"14" листопада 2018 р. Справа№ 910/4431/13

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Агрикової О.В.

Чорногуза М.Г.

за участю секретаря судового засідання Куценко К.Л.,

за участю представників згідно протоколу судового засідання від 14.11.2018

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

та заявою ОСОБА_3 про приєднання до апеляційної скарги

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.10.2017 (суддя Маринченко Я.В.) про відмову у прийнятті заяви ОСОБА_4 та ОСОБА_2

про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 07.03.2014 за нововиявленими обставинами

розглянув заяву представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_5

про відвід суддів Коротун О.М., Чорногуза М.Г., Агрікової О.В.

у справі № 910/4431/13

за позовом Організації орендарів орендної фірми «Екста»

до 1) Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

2) Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна»

3) Фонду державного майна України

4) Закритого акціонерного товариства «Центр моди «Екста»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_6

за участю прокуратури Печерського району міста Києва

про визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва вiд 06.10.2017 по справі №910/4431/13 у прийнятті заяви ОСОБА_4 та ОСОБА_2 про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 07.03.2014 року за нововиявленими обставинами відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.10.2017 у справі №910/4431/17, ОСОБА_2 звернулась до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просила оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду скасувати, справу направити на розгляд до суду першої інстанції.

25.06.2018 року на виконання Указу Президента України №454/2017 від 29.12.2017 «Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах», яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 в газеті «Голос України» №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Згідно з ч. ч. 5, 7 ст. 31 ГПК України у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому цією статтею, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.10.2018 справу №910/4431/13 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Коротун О.М., судді: Чорногуз М.Г., Агрикова О.В.

Ухвало Північного апеляційного господарського суду від 26.10.2018 прийнято апеляційну скаргу ОСОБА_2 до провадження, а справу призначено до розгляду на 14.11.2018.

14.11.2018 Північний апеляційний господарський суд, відкривши судове засідання, перевірив повноваження представників учасників справи: позивача, співвласників у спільній сумісній власності - ОСОБА_4, ОСОБА_2, третьої особи, ОСОБА_3.(особи, яка подала заяву про приєднання), оглянув надані договори на надання правової допомоги, довіреності та ордери. В судове засідання не з'явились представники відповідачів та прокуратури.

14.11.2018 через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду від представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_5 надійшла заява про відвід суддів Коротун О.М., Чорногуза М.Г., Агрікової О.В., яка була проголошена представником ОСОБА_2 в судовому засіданні. Вказану заяву підтримав представник позивача та ОСОБА_3, представник третьої особи заперечив проти задоволення такої заяви.

Представник ОСОБА_2 в заяві про відвід суддів посилається на практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Бочан проти Укаїни», Бангалорські принципи, ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та Конституцію України. Заявник зазначив, що: «…навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Водночас, доводи заяви про відвід суддів фактично зводиться до того, що: при прийняті апеляційної скарги ОСОБА_2 колегією суддів Коротун О.М., Чорногуза М.Г., Агрікової О.В. питання про прийняття заяви ОСОБА_3 про приєднання до апеляційної скарги було відкладено; суддя Коротун О.М. запропонувала ОООФ «Екста» надати пояснення стосовно повноважень представника для ознайомлення з матеріалами справи. Також представник ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що дізнався про такі обставини за два дні до судового засідання.

Суд апеляційної інстанції вважає таку заяву необґрунтованою, з урахуванням наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

За результатами розгляду заяви не встановлено перерахованих підстав для відводу складу суду.

Водночас, заяви апелянта про те, що нібито «судді діяли за сигналом родини ОСОБА_6» є безпідставними і надуманими, ґрунтуються лише на припущеннях заявника.

Положення ч 1 ст. 265 ГПК України встановлюють певні обмеження стосовно кола осіб які не брали участі у справі та бажають приєднатись до вже поданої апеляційної скарги та покладають на суд обов'язок встановити чи вирішено питання про права, інтереси та (або) обов'язки заявника судом першої інстанції.

Північний апеляційний господарський суд з метою всебічного, повного та об'єктивного вирішення питання щодо приєднання ОСОБА_3 до апеляційної скарги ОСОБА_2 зобов'язав заявницю надати обґрунтування обставин вирішення оскаржуваною ухвалою судом першої інстанції питання про її права, інтереси та (або) обов'язки, оскільки подана заява не містить жодних пояснень щодо вирішення оскаржуваною ухвалою питання про її права, інтереси та (або) обов'язки (а.с. 203 - 215 т. 14), а також повноваження представника (зокрема, з урахуванням ч. 10 ст. 60 ГПК України). Тобто, суд діяв межах повноважень прямо визначених процесуальним законом.

Отже, підстава для відводу зазначена представником ОСОБА_2 (адвокатом ОСОБА_5.) стосовно неправомірного, на думку заявника, відкладення вирішення питання про приєднання ОСОБА_3 до апеляційної скарги є безпідставною, оскільки метою надання часу для обґрунтування заяви ОСОБА_3 було, зокрема, забезпечення рівності всіх учасників, а також заявниці (у відповідності до приписів ст. 2 ГПК України), а вимоги п. 4 резолютивної частини ухвали від 26.10.2018 ґрунтуються на нормах наведеного процесуального законодавства та Конституції України.

Доводи представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_5 щодо неправомірної вимоги надати пояснень стосовно повноважень представника ОООФ «Екста» та «не допуск до правосуддя» спростовуються тим, що суд апеляційної інстанції надав матеріали справи № 910/4431/13 для ознайомлення (після перевірки судом повноважень), про що зроблена відповідна відмітка представником ОООФ «Екста» на заяві від 06.11.2018, який 07.11.2018 ознайомився з матеріалами справи.

Посилання заявника на практику Європейського суду з прав людини, зокрема, на рішення «Бочан проти України» не застосовується, оскільки під час розгляду заяви про відвід не встановлено відповідних порушень, на яких наголошував заявник, в тому числі гарантованих Конвенцією про захист прав людини.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб'єктивного та об'єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб'єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Так, у справі «П'єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини заявив, що «незважаючи на те, що неупередженість звичайно означає відсутність упередженості, її відсутність, чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до частини 1 статті 6 Євроконвенції. У даному контексті можна провести розрізнення між суб'єктивним підходом, що відображає особисті переконання даного судді у конкретній справі, і об'єктивним підходом, що визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу».

У відношенні суб'єктивної неупередженості вимагається довести наявність упередження. Особиста неупередженість офіційно призначеного судді не піддається сумніву, якщо тільки не з'являються свідчення, що вказують на зворотнє (презумпція особистої безсторонності судді).

Доводи заявника по суті справи щодо «використання сфальсифікованої, підробленої виписки із неіснуючого протоколу установчих зборів Акціонерного товариства «Центр моди «Екста» від 18.01.1994, у якій Організація орендарів орендної фірми «Екста» та її учасники взагалі не згадуються у ньому і будівля по АДРЕСА_1, незаконно скасовано рішення Господарського суду міста Києва від 09.07.2013 про право спільної сумісної власності учасників ОООФ «Екста» на нежитлову будівлю по АДРЕСА_1» не розглядаються судом при вирішенні заяви про відвід виходячи з п. 39 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів через їх недоречність, оскільки суд не переглядає (вирішує спір) по суті.

Згідно з ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо необґрунтованості заявленого відводу в розумінні наведених норм процесуального права, Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та Бангалорських принципів.

Окрім цього, суд апеляційної інстанції зазначає, що законодавцем (ст. 38 ГПК України) передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Застосовуючи згідно з частиною 1 статті 4 ГПК України, статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді заяви частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» («Alimentaria Sanders S.A. v. Spain») від 07.07.1989).

Статтею 39 ГПК України встановлено, що: питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі; питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість; якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках надходження заяви про відвід судді.

З метою недопущення порушення принципу розумності строків розгляду справи судом та з урахуванням того, що предметом апеляційного перегляду є ухвала суду першої інстанції, термін перегляду якої обмежено нормами процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі № 910/4431/13.

Керуючись ст. ст. 2, 32, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати заяву представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_5 про відвід суддів Коротун О.М., Чорногуза М.Г., Агрікової О.В. у справі №910/4431/13 - необґрунтованою.

2. Матеріали справи № 910/4431/13 передати для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України для вирішення питання про відвід.

3. Зупинити апеляційне провадження у справі № 910/4431/13 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.10.2017 до вирішення питання про відвід суддів Коротун О.М., Чорногуза М.Г., Агрікової О.В.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та в частині зупинення апеляційного провадження може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, передбаченому ст.ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено - 15.11.2018

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді О.В. Агрикова

М.Г. Чорногуз