ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" листопада 2018 р. Справа№ 911/184/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Суліма В.В

суддів: Агрикової О.В.

Чорногуза М.Г.

при секретарі судового засідання : Стаховській А.І.

за участю представників сторін:

від позивача: не прибув;

від відповідача : не прибув,

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Південтеплоенергомонтаж»

на рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2018 (повний текст якого складений 02.05.2018)

у справі № 911/184/18 (суддя Антонова В.М.)

за позовом Бучанської міської ради

до Приватного акціонерного товариства "Південтеплоенергомонтаж"

про визнання договору укладеним,

Встановив

Бучанська міська рада (далі - позивач) звернулася до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Південтеплоенергомонтаж" (далі - відповідач) про визнання договору укладеним.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач ухиляється від виконання обов'язку щодо укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Буча, що суперечить вимогам ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Так, виходячи із поданої відповідачем до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області декларації про готовність об'єкта до експлуатації № КС4, уповноваженою особою позивача було здійснено розрахунок величини пайової участі замовника у розвиток інфраструктури міста, яка має бути сплачена товариством в якості внеску до бюджету міста Буча. Порушення відповідачем містобудівного та бюджетного законодавства у вигляді неукладення замовником будівництва договору пайової участі, за твердженням позивача, зумовлює ненадходження до місцевого бюджету коштів пайової участі, що призводить до заподіяння матеріальної шкоди (збитків) бюджету міста.

Рішенням Господарського суду Київської області від 26.04.2018 позов задоволено. Визнано укладеним між Бучанською міською радою та Приватним акціонерним товариством "Південтеплоенергомонтаж" договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Буча.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, у якій просить рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2018 у справі №911/184/18 скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що Господарський суд Київської області, визнав обставини встановленими, які є недоведеними і мають значення для справи, неправильно застосував норми матеріального та процесуального права, зокрема.

Крім того, скаржник зазначив, що визнаний судом першої інстанції укладеним договір пайової участі, не містить усіх істотних умов даного виду договору, зокрема відсутній розрахунок розміру пайової участі, який мав би бути викладений в додатку до договору та підписаний обома сторонами.

Також, скаржник вказав, що наданий позивачем проект договору не містив строку (графіку) сплати пайової участі, окрім того, проект договору не містив дати, у зв'язку з чим текст не містить волевиявлення позивача щодо істотних умов договору пайової участі, а тому не може вважатися проектом договору.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.06.2018 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Південтеплоенергомонтаж" на рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2018 у справі №911/184/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Куксова В.В., судді Гончарова С.А., Станіка С.Р.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 12.06.2018 відновлено Приватному акціонерному товариству "Південтеплоенергомонтаж" строк для подання апеляційної скарги на рішення господарського суду Київської області від 26.04.2018 у справі №911/184/18, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Південтеплоенергомонтаж", розгляд справи призначено на 12.07.2018.

Розпорядженням Київського апеляційного господарського суду у справі №911/184/18 призначено повторний автоматизований розподіл, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №911/184/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя: Куксов В.В., судді: Тищенко О.В., Гончаров С.А.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 17.07.2018 призначено справу до розгляду на 04.09.2018.

У зв'язку із перебуванням головуючого судді Куксова В.В. 04.09.2018 у відпустці, розгляд справи не відбувся.

Розпорядженням Київського апеляційного господарського суду у справі №911/184/18 призначено повторний автоматизований розподіл, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №911/184/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя: Куксов В.В., судді: Яковлєв М.Л., Гончаров С.А.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 06.09.2018 призначено розгляд справи на 11.10.2018.

25.06.2018 року на виконання Указу Президента України №454/2017 від 29.12.2017 року "Про ліквідацію апеляційних господарських судів та утворення апеляційних господарських судів в апеляційних округах", яким ліквідовано Київський апеляційний господарський суд, утворено Північний апеляційний господарський суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Сумську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

03.10.2018 року в газеті "Голос України" №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Північного апеляційного господарського суду про початок роботи новоутвореного суду. Зважаючи на викладене Київський апеляційний господарський суд припинив здійснення правосуддя.

Частиною 5 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 16.10.2018, справу №911/184/18 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Чорногуз М.Г., Агрикова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2018 року прийнято апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Південтеплоенергомонтаж" на рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2018 у справі №911/184/18 до провадження у складі колегії суддів: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Чорногуз М.Г., Агрикова О.В.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача зазначив, що враховуючи те, що об'єкт вже зданий в експлуатацію та органами ДАБІ зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації, беручи до уваги затверджений рішенням Бучанської міської ради від 29.03.2012 №609-23-VI типовий договір про пайову участь, вважаємо, що строк сплати за даним договором настає з моменту укладення або затвердження судом редакції даного договору.

Представники сторін у судове засідання 12.11.2018 не з'явились. Про час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлялися належним чином, зокрема, надсиланням ухвали від 22.10.2018 на відповідні адреси.

Так, враховуючи те, що явка представників сторін судом апеляційної інстанції обов'язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов'язком сторони, зважаючи на обмежений ч. 1 ст. 273 Господарського процесуального кодексу України строк для перегляду рішення місцевого господарського суду, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про необхідність здійснення перевірки рішення Господарського суду міста Києва в апеляційному порядку за відсутності представників сторін, які були належним чином повідомлені про час та місце судового засідання.

Розглянувши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, Північний апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2018 року підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «Південтеплоенергомонтаж» - без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Рішенням 23 сесії 6 скликання Бучанської сільської ради Київської області від 29.03.2012 № 609-23-VI (зі змінами, внесеними рішеннями Бучанської міської ради від 27.12.2012 № 996-35-VI, від 25.07.2013 № 1276-42-VI, від 28.11.2013 № 1490-42-VI, від 04.09.2014 № 1831-57-VI, від 25.06.2015 № 2273-72-VI, від 31.03.2016 № 245-8-VIІ, від 26.05.2016 № 465-11-VIІ, від 19.10.2017 № 1495-34-VIІ) було затверджено Порядок сплати пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Буча (далі - Порядок) та Типовий договір про пайову участь замовника у розвитку інфраструктури міста Буча.

Пунктом 1.1 вказаного Порядку передбачено, що порядок визначення розміру пайової участі (внеску) замовників будівництва, його залучення та використання на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Буча розроблено відповідно до Цивільного кодексу України, Земельного кодексу України, Законів України "Про місцеве самоврядування в Україні", &quна; Про регулювання містобудівної діяльності", а також Правил визначення вартості будівництва ДБН Д.1.1-1-2000, затверджених наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 27.08.2000 № 174.

Вказане відповідає нормі ч. 1 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності'', за якою унормовано, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Відповідно до п.п. 3.1, 3.2 Порядку визначено, що замовник, який має намір здійснити будівництво об'єкта містобудування у місті Буча, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури.

Пайова участь (внесок) замовника у розвитку інфраструктури м. Буча полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до міського бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Буча та/або фінансування витрат по об'єктах, відповідно до п. 5.4 та 5.5 цього Порядку.

Замовники залучаються до участі у розвитку інфраструктури міста на підставі договору про пайову участь.

У відповідності до п. 5.1 Порядку договір укладається не пізніше п'ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення.

Згідно з п. п. 4.3, 5.2 Порядку розмір пайової участі (внеску) замовника будівництва визначається КП "Бучабудзамовник" протягом десяти робочих днів з дня реєстрації виконавчим комітетом міської ради звернення замовника про укладення договору про пайову участь. До звернення додаються документи, що підтверджують вартість будівництва об'єкта містобудування, з техніко-економічними показниками.

Розрахунок величини пайового внеску у розвиток інфраструктури м. Буча наведено у п. 4.2 затвердженого рішенням міської ради Порядку.

У п. 5.2 Порядку вказано, що рахунок величини пайового внеску замовника є від'ємною частиною договору про пайову участь.

З огляду на викладене, колегія суддів не приймає як належне твердження скаржника, що визнаний судом першої інстанції укладеним договір пайової участі, не містить усіх істотних умов даного виду договору, зокрема відсутній розрахунок розміру пайової участі, який мав би бути викладений в додатку до договору та підписаний обома сторонами, оскільки повноваження щодо здійснення розрахунку пайової участі визначені у Порядку та відносяться до компетенції КП «Бучабудзамовник».

Крім того, у затвердженому судом договорі та додатку до нього, вказується, що розрахунок величини пайової участі є додатком 1 до договору, що в свою чергу також спростовує твердження скаржника про те, що це не є додаток до договору.

02.11.2012 відповідач зареєстрував у Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області такі декларації про готовність об'єкта до експлуатації "Реконструкція виробничої будівлі в м. Буча, по вулиці Чкалова, 3": № КС0; № КС2; № КС3; № КС4.

Листом від 12.11.2012 вих. № 408-201 відповідач повідомив позивача про зареєстровані декларації. Факт отримання листа позивачем не заперечується та підтверджується вхідним штампом виконкому № 04-08/3665 від 12.11.2012, що проставлений на документі.

Разом з тим, як правильно встановлено судом першої інстанції, матеріали справи не місять докази звернення відповідача до позивача з наміром укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Буча до введення об'єкта в експлуатацію, як-то передбачено у п. 5.1 Порядку.

Крім того, відповідач як замовник будівництва ані в суді першої інстанції, ані в суді апеляційної інстанції не надав належних та допустимих доказів в розумінні ст.ст. 73, 76-79 Господарського процесуального кодексу України виконання ним свого обов'язку щодо надіслання позивачу копій документів на підтвердження вартості проведеного будівництва об'єкта згідно з декларації про готовність об'єкта до експлуатації № КС4, на підставі яких можна було б визначити розмір пайового внеску, належного до сплати відповідачем до місцевого бюджету м. Буча, у зв'язку проведенням реконструкції об'єкта містобудування.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, у період з 30.03.2015 по 26.06.2015 Державною фінансовою інспекцією в Київській області було проведено ревізію бюджету міста Буча та фінансово-господарської діяльності Бучанської міської ради за період з 01.09.2011 по завершений місяць 2015 року, результати якої було оформлено актом від 06.07.2015 № 08-21/10.

Відповідно до складеного акту було встановлено завдання позивачу збитків у вигляді упущеної вигоди у сумі 1744239,00 грн внаслідок неукладення з відповідачем договору пайової участі на об'єкт будівництва.

Позивач в подальшому листом від 02.09.2015 вих. № 0409/880 повідомив відповідача про встановлені Державною фінансовою інспекцією в Київській області в процесі ревізії бюджету позивача порушення вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в частині неукладення з ПАТ "Південтеплоенергомонтаж" договору про пайову участь, та запропонував звернутися до уповноважених осіб позивача для уклалення відповідного договору.

Зважаючи, що ПАТ "Південтеплоенергомонтаж" проігнорувало звернення позивача про необхідність укладення договору про пайову участь, останній листом від 12.12.2016 вих. № 04-09/1223 повторно звернувся до відповідача з пропозицією укласти договір про пайову участь, примірник якого був долучений до листа в якості додатку.

Листом від 27.12.2016 вих. № 281-202 відповідач відмовив позивачу в укладенні договору з посилання на те, що станом на момент звернення з пропозицією щодо його укладення, товариство вже втратило статус замовника будівництва в розумінні ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", оскільки об'єкт був прийнятий в експлуатацію відповідно до вимог закону.

03.11.2017 позивач направив відповідачу претензію від 23.10.2017 вих. № 04-09/921, згідно з якою вже вдруге направив відповідачу для підписання примірники договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Буча.

У відповідь на претензію відповідач листом від 08.12.2017 вих. № 250-202 повторно відмовив позивачу в укладенні спірного договору та повернув останній позивачу без підписання, що стало підставою для звернення Бучанської міської ради до господарського суду з позовом про спонукання відповідача до укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Буча.

Відповідно до ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно ч. 4 ст. 11 Цивільного кодексу України, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 14 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Як правильно встановлено судом першої інстанції, відповідач є особою, на яку Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" було покладено обов'язок взяти участь у створенні і розвитку інфраструктури населеного пункту міста Буча Київської області, у зв'язку з проведенням реконструкції прохідної в м. Буча по вулиці Чкалова, 3 (декларація про готовність об'єкта до експлуатації № КС4).

Згідно з ч.ч. 5, 8, 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта, з техніко-економічними показниками.

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Істотними умовами договору є:

1) розмір пайової участі;

2) строк (графік) сплати пайової участі;

3) відповідальність сторін.

Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Вказане відповідає п. п. 3.1, 3.2, 4.1 - 4.3, 5.1 - 5.3 Порядку сплати пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Буча, затвердженого рішенням 23 сесії 6 скликання Бучанської сільської ради Київської області від 29.03.2012 № 609-23-VI (зі змінами та доповненнями).

Таким чином, обов'язок звернутись до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.

Так, як правильно встановлено судом першої інстанції, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені законом та встановленим органом місцевого самоврядування Порядком.

Виходячи з приписів Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту є обов'язковою для замовника будівництва у відповідному населеному пункті, що обумовлює право відповідного органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання обов'язку щодо пайової участі.

Крім того, листом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №23-11/6294/0/6/11 від 22.07.2011 "Про пайову участь забудовників у створенні та розвитку інфраструктури населених пунктів" визначено, що нормами абзацу першого частини дев'ятої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено строки, протягом яких укладається договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Тобто, замовник будівництва має звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування зі зверненням щодо укладення договору про пайову участь не пізніше ніж за 15 робочих днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію з тим, щоб протягом зазначеного часу таким органом було підготовлено необхідний розрахунок величини пайової участі та проект договору про пайову участь, який замовник після ознайомлення має підписати з дотриманням вимоги щодо строку - до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Як вбачається з листа Державної архітектурно-будівельної інспекції України №40-12-2518 від 09.04.2012, процедура прийняття об'єктів в експлуатацію носить суто технічний характер і полягає в тому, що саме об'єкт будівництва, його стійкість, міцність, надійність є предметом при перевірці його готовності до експлуатації, а тому перевірка сплати пайової участі суперечить ідеології самої процедури прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів.

Крім того, як правильно встановлено судом першої інстанції, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, не передбачено повноваження щодо здійснення контролю за перерахуванням замовником коштів до відповідного місцевого бюджету для створення і розвитку інфраструктури.

Водночас згідно з Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та постановами Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 і № 466, при реєстрації декларації про початок виконання підготовчих робіт/декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації/ не передбачено надання будь-яких інших документів, окрім примірників зазначених декларацій. Тобто, при реєстрації декларації та прийнятті об'єкта в експлуатацію Державна архітектурно-будівельна інспекція не має права вимагати для перевірки наявність укладеного договору про пайову участь та факт сплати замовником пайового внеску.

Зважаючи на наведене, господарський суд вказує, що приписами статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено обов'язок замовника будівництва прийняти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який реалізується шляхом укладення відповідного договору в порядку, визначеному Законом та деталізованому актом органу місцевого самоврядування.

Однак, як уже зазначалося, в матеріалах справи відсутні докази звернення відповідача як замовника будівництва до органу місцевого самоврядування щодо укладення договорів про пайову участь на об'єкт "Реконструкції прохідної в м. Буча по вулиці Чкалова, 3", що введений в експлуатацію відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації № КС4.

Правовий аналіз частин 2, 3, 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у сукупності з іншими положеннями цієї статті Закону дозволяє дійти висновку про те, що обов'язок щодо ініціювання укладення такого договору покладено саме на замовника будівництва, оскільки пов'язується з його зверненням до органу місцевого самоврядування (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 01.02.2017 у справі № 922/753/16).

Такий договір має бути укладеним в обов'язковому порядку, в межах строку, встановленого ч. 9 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Неукладення договору свідчить про недотримання вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади.

Також, господарський суд зазначає, що органи місцевого самоврядування знаходяться поза межами процедури прийняття об'єктів будівництва в експлуатацію та позбавлені можливості контролювати момент його здійснення, відтак неукладення такого договору з підстав невиконання замовником обов'язку щодо звернення до органу місцевого самоврядування з відповідною пропозицією свідчить про його ухилення від укладення договору та може бути оскаржено в судовому порядку, у тому числі і після прийняття об'єкту будівництва в експлуатацію (постанова ВГС України від 20.04.2016 у справі №909/946/15).

Так, неукладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури у добровільному порядку у строк, встановлений частиною 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", до введення об'єкта будівництва в експлуатацію не звільняє замовника будівництва (відповідача) від обов'язку укласти цей договір після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію (аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 27.03.2018 №911/419/17).

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, відповідач не зважаючи на готовність об'єкта до експлуатації, в порушення вимог законодавства, не взяв участь у розвитку інфраструктури міста Буча шляхом укладення відповідного договору.

Також, матеріалами справи підтверджено надсилання позивачем відповідачу для підписання проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Буча з додатками у 2-х примірниках для підпису та повернення 1 примірника до міської ради, однак відповідач відмовився від укладення договору.

Колегія суддів не приймає як належне та таке, що спростовується висновками суду першої інстанції зробленими в оскаржуваному рішенні твердження скаржника, що наданий позивачем проект договору не містив строку (графіку) сплати пайової участі, окрім того, проект договору не містив дати, у зв'язку з чим текст не містить волевиявлення позивача щодо істотних умов договору пайової участі, а тому не може вважатися проектом договору.

При цьому, колегія суддів відзначає, що строк сплати за даним договором настає з моменту укладання або затвердження судом редакції спірного договору.

Таким чином, Київський апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог.

Разом з тим, скаржники не надали суду доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції викладені в оскаржуваному рішенні.

При цьому, колегія суддів зазначає, що хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін (рішення Суду у справі Трофимчук проти України no. 4241/03 від 28.10.2010 року).

Отже, зазначені в апеляційній скарзі доводи не знайшли свого підтвердження під час перегляду рішення судом апеляційної інстанції, апелянт не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних доводів, які могли б бути прийняті та дослідженні судом апеляційної інстанції в розумінні ст.ст. 73, 76-79, 86 Господарського процесуального кодексу України. А тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Судові витрати, згідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покласти на апелянта.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 275, 276 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Південтеплоенергомонтаж» залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 26.04.2018 року у справі №911/184/18 залишити без змін.

3. Судові витрати, понесені у зв'язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, покласти на апелянта.

4. Матеріали оскарження №911/184/18 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя В.В. Сулім

Судді О.В. Агрикова

М.Г. Чорногуз

Дата складення повного тексту 14.11.2018.