ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2018 року

м. Київ

Справа № 904/10545/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Ткаченко Н.Г. - головуючого, Білоуса В.В., Жукова С.В.,

розглянувши у письмовому провадженні касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Дніпроспецмаш"

на постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 25.06.2018

та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2018

у справі № 904/10545/17

за позовом Приватного акціонерного товариства "Дніпроспецмаш"

до Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго"

про скасування акту про порушення і оперативно-господарської санкції у вигляді донарахованої вартості оплати за електроенергію в розмірі 259 688, 14 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року ПрАТ "Дніпроспецмаш" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" про скасування акту про порушення №117900 від 11.05.2017 і оперативно-господарської санкції у вигляді донарахованої вартості оплати за електроенергію в розмірі 259 688,14 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані незаконними діями відповідача щодо нарахування позивачу 259 688,14 грн. вартості недоврахованої спожитої електроенергії за договором про постачання електричної енергії №61-417/09 від 07.04.2010.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2018р. (суддя Петренко Н.Е.) в позові відмовлено.

Ухвалюючи зазначене рішення, суд першої інстанції виходив з того, що Актом про порушення № 117900 від 11.05.2017 зафіксовані порушення позивачем п.п. 3.3, 3.31, 6.40 Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), а саме: ПрАТ "Дніпроспецмаш" допустило пошкодження пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба енергопостачальної організації, та зрив пломби, в той час як на нього покладено обов'язок по забезпеченню її схоронності. При цьому судом встановлено, що у зв'язку з виявленим порушенням відповідачем було правомірно прийнято рішення про донарахування вартості не облікованої електричної енергії згідно з п.2.5 за формулою 2.4 Методики за період з 17.04.2017 по 01.06.2017 в сумі 259 688, 14 грн.

Водночас, відмовляючи у задоволенні позовної вимоги про зобов'язання відповідача скасувати акт № 117900 від 11.05.2017, місцевий суд виходив з того, що акт про порушення № 117900 від 11.05.2017 не є актом в розумінні ст. 20 ГК України, а є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕ.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 25.06.2018 (судді: Антонік С.Г. - головуючий, Дармін М.О., Орєшкіна Е.В.) рішення господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2018 у справі №904/10545/17 залишено без змін.

Не погоджуючись з вказаними судовими рішеннями, ПрАТ "Дніпроспецмаш" звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 25.06.2018, рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2018 у справі № 904/10545/17 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Підставами для скасування оскаржуваних судових рішень ПрАТ "Дніпроспецмаш" зазначає порушення та неправильне застосування судами норм матеріального і процесуального права.

Зокрема, заявник касаційної скарги посилається на те, що незважаючи на наявність передбачених ст. 99 ГПК України підстав для призначення експертизи, місцевий та апеляційний суди помилково не прийняли до уваги, що позивач, зриваючи пломбу, знаходився у стані крайньої необхідності.

При цьому, позивач зазначив, що судами самостійно, без необхідних спеціальних знань в області електроенергетики визначені та покладені в основу судових рішень недостовірні дані та фактично невстановлені обставини.

До того ж, як вказує ПрАТ "Дніпроспецмаш", судами не було враховано, що встановлена ПКЕЕ процедура складання акту була порушена відповідачем, оскільки пошкодження та порушення були виявлені не працівниками відповідача, а самим позивачем надано інформацію відповідачу про пошкодження та порушення.

Водночас, заявник касаційної скарги наголошує на тому, що суди першої та апеляційної інстанції помилково відхилили той факт, що лист позивача № 38/5 від 05.05.2018 "Про зняття пломб" містив у собі відомості щодо виникнення аварії у споживача.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 для розгляду справи № 904/10545/17 за касаційною скаргою ПрАТ "Дніпроспецмаш" визначено суддю-доповідача: Ткаченко Н.Г. та склад колегії суддів: Ткаченко Н.Г. - головуючий, Білоус В.В., Жуков С.В.

Згідно з ч. 4 ст. 301 ГПК України, перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здійснюється без повідомлення учасників справи, крім справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження.

За приписами ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.08.2018 у справі № 904/10545/17 відкрито касаційне провадження та призначено до розгляду касаційну скаргу ПрАТ "Дніпроспецмаш" на постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 25.06.2018 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2018 у справі №904/10545/17 в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

У відзиві на касаційну скаргу відповідач просить відмовити у задоволенні касаційної скарги позивача, а постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 25.06.2018 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2018 у справі №904/10545/17 залишити без змін, посилаючись на те, що вони повністю відповідають доказам, які містяться у матеріалах справи, та нормам законодавства про електроенергетику.

Перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи касаційної скарги та доводи відзиву на касаційної скарги, приймаючи до уваги межі перегляду справи в касаційній інстанції, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судами, між ВАТ "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" (в подальшому ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго") (постачальник) та ПАТ "Дніпроспецмаш" (споживач) 07.04.2010 укладено договір про постачання електричної енергії № 61-417/09, відповідно до п. 2.1. якого, під час виконання умов Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Пунктом 4.2.3. Договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, у разі таких, зокрема, дій споживача: пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, пошкодження чи зрив пломб з засобів обліку, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, пошкодження відбитків тавр на цих пломбах.

Згідно п.4.2.4. Договору, споживач несе відповідальність за технічний стан розрахункових засобів обліку та пломб на них, які знаходяться на його території, забезпечує їх охорону та збереження відповідно до акта про пломбування.

Пунктом 4.2.8 Договору передбачено, що споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.6 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Відповідно з п.п. 4.3.1., 4.3.2. Договору, сторони не несуть відповідальність за повне або часткове невиконання своїх зобов'язань за цим договором, якщо воно є результатом дії обставин непереборної сили. До обставин непереборної сили належать: надзвичайна і непереборна за наявних умов сила, захист від дії якої не передбачено в проектній та іншій нормативній документації, дію якої неможливо попередити застосуванням високопрофесійної практики персоналу, дія якої може бути викликана:

- винятковими погодними умовами і стихійним лихом (ураган, буря, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, землетрус, пожежа, просідання і зсув ґрунту);

- непередбаченими ситуаціями, викликаними діями сторони, що не є стороною відповідного договору (страйк, локаут, дія суспільного ворога, оголошена та неоголошена війна, загроза війни, терористичний акт, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, громадська демонстрація, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух);

- умовами, регламентованими відповідними органами виконавчої влади, а також пов'язаними з ліквідацією наслідків, викликаних винятковими погодними умовами і непередбаченими ситуаціями, що перешкоджають виконанню договірних зобов'язань у цілому або частково.

Термін виконання зобов'язань за цим договором у такому разі відкладається на строк дії обставин непереборної сили.

Сторона, для якої виконання зобов'язань стало неможливим унаслідок дії обставин непереборної сили, має не пізніше ніж через п'ять календарних днів письмово повідомити іншу сторону про початок, тривалість та вірогідну дату припинення дії обставин непереборної сили.

У разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження (п. 4.4 Договору).

Спеціальним законодавством у сфері електроенергетики визначено підстави, обставини, види порушень і відповідальності в зазначеній галузі, відповідно до вимог якого правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної та теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики та споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення ПКЕЕ (ст. 27 Закону України "Про електроенергетику").

При цьому зі змісту положень ст. 235 ГК України вбачається, що за порушення господарських зобов'язань до суб'єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або недопущення повторного порушення зобов'язань, які застосовуються самими сторонами зобов'язання в односторонньому порядку; до суб'єкта, який порушив господарське зобов'язання, може бути застосовано лише ті ОГС, застосування яких передбачено договором.

Пунктом 3.31. Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996, з наступними змінами (далі - ПКЕЕ), встановлено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

За приписами п.3.2 ПКЕЕ відповідальність за технічний стан засобів обліку несе та організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору.

Згідно з п. 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Пунктами 6.40, 6.41 ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачам правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 (далі - Методика).

При цьому, відповідно до п. 6.41. ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

Як з'ясовано судами першої та апеляційної інстанцій, 11.05.2017 представниками постачальника електричної енергії за участю представника споживача проведено перевірку дотримання ПАТ "Дніпроспецмаш" Правил користування електричною енергією за адресою: м.Дніпро, Аеродром 32.

Попередніми судовими інстанціями досліджено та встановлено, що за результатами проведеної перевірки складено Акт про порушення № 117900 від 11.05.2017, в якому зазначено, що споживачем порушено ст.27 Закону України "Про електроенергетику, п.п. 3.3., 3.31, 6.40 ПКЕЕ, а саме: зірвана пломба №15978328 з роз'єднувача ТН в комірці № 2, п.п.3.34., 6.40. ПКЕЕ - порушена схема підключення розрахункового вузла обліку електролічильника № 1588435в п/ст. "Аеропорт" - відключений роз?єднувач трансформатора напруги в комірці №2 ТН, лічильний механізм електролічильника № 588435 не обліковує спожиту електроенергію. Споживачу продемонстровано порушення.

З матеріалів справи вбачається, що Акт підписаний представниками постачальника та споживача. Представник споживача в акті зазначив, що пломба зірвана згідно аварійної ситуації. На момент зриву відразу зафіксована диспетчером ОСОБА_6

Місцевим та апеляційним судами встановлено, що 27.10.2017 Акт про порушення розглянутий на засіданні комісії постачальника електричної енергії по розгляду акта про порушення в присутності представника споживача Манохіна Р.В., про що складено протокол № 10 - 22 від 27.10.2017. Представник споживача підписувати відмовився.

Судами досліджено, що згідно даного протоколу, за результатами розгляду Акту про порушення комісією прийнято рішення про те, що: нарахування провести згідно з п. 2.5. та за формулою 2.4. Методики; в розрахунку прийняти потужність згідно Договору на постачання електроенергії; період нарахування з 17.04.2017 по 01.06.2017; за недовраховану активну електроенергію підлягає до оплати 259 688,14 грн.

Судами першої та апеляційної інстанцій з'ясовано, що в матеріалах справи міститься акт про аварію в мережах 35/6кВ, складений та підписаний працівниками споживача, в якому зазначено, що 17.04.2017 о 18-00 год. сталася аварія на підстанції "Аеропорт" внаслідок чого виникла загроза пожежі та вибуху комірки № 2. У зв'язку з цим було прийнято рішення про відключення трансформатора напруги.

До того ж судами встановлено, листом від 05.04.2017 (фактично від 05.05.2017) за вих. №38/5 "Про зняття пломб", який отриманий відповідачем 05.05.2017 позивач прохав направити бригаду для зняття пломб на комірках трансформаторів напруги на підстанції "Аеропорт" ком. №2 та ЦРП ДСМ ком. №10 для ремонту або заміни трансформаторів напруги після аварії. Аналогічний лист позивача датований 07.06.2017 отриманий відповідачем 08.06.2017.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи та встановлено попередніми судовими інстанціями, про аварію, що сталася 17.04.2017 та про вимушений зрив пломби, позивач повідомляв відповідача листом від 10.05.2017 за № 43/5 "Про аварію в мережах 6кВ", який отриманий відповідачем 12.05.2017, і зазначав, що факт зриву пломби зафіксований диспетчером ОСОБА_6.

Разом з тим, місцевим та апеляційним судами з'ясовано, що листом від 11.05.2017 № 44/5 та від 07.06.2017 позивач просив відповідача направити представників РЕМ (лабораторії) для перевірки трансформатора напруги на підстанцію Аеропорт яч.№2 після короткого замикання в мережах 6 кВ (облік електроенергії), а в листах позивача від 02.06.2017 № 01.06 та від 06.06.2017 №49/9 ставилося питання щодо обліку електроенергії.

Відповідно до п.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Отже, виходячи з аналізу наведених норм, єдиною умовою, за якої Методика не застосовується, є письмове повідомлення споживачем постачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб до виявлення порушення енергопостачальником. При цьому не повинно бути явних ознак втручання в роботу приладів обліку.

Суди першої та апеляційної інстанції, надавши оцінку наявним у матеріалах справи листам ПрАТ "Дніпроспецмаш", встановили, що про аварію та зрив пломби позивач вперше повідомляв в листі №43/5 від 10.05.2017, який отримано відповідачем 12.05.2017, тобто енергопостачальника було повідомлено після складання 11.05.2017 Акту про порушення.

При цьому, дослідивши та встановивши, що в Акті про порушення зафіксовано не лише зрив пломби, а й втручання в роботу приладу обліку, суди дійшли обґрунтованого висновку, що Методика підлягає застосуванню.

Згідно підпунктів 2, 3 пункту 2.1. Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення, зокрема, таких порушень ПКЕЕ:

- пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів;

- пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо);

Суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, перевірив та встановив, що розрахунок боргу за недовраховану активну електроенергію, яка підлягає до оплати, здійснено ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" відповідно до вимог чинного законодавства, за формулою, визначеною п. 2.5 Методики.

Враховуючи викладене, встановивши зазначені обставини, господарські суди першої та апеляційної інстанцій дійшли вірного висновку про правомірність застосування до позивача оперативно-господарської санкції та відсутність підстав для задоволення позовних вимог про її скасування.

Водночас, щодо вимог позивача про визнання недійсним Акту про порушення, то колегія суддів вважає, що суд апеляційної інстанції правомірно погодився з висновком місцевого господарського суду про те, що такий вид захисту порушеного права не передбачено чинним законодавством.

Так, ч. 2 ст. 20 ГК України, яка кореспондується з положенням ст. 16 ЦК України, встановлює, що права та законні інтереси суб'єктів господарювання та споживачів захищаються, зокрема, шляхом визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб'єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб'єктів господарювання або споживачів.

Тобто, за змістом вказаної норми, господарські суди розглядають на загальних підставах справи у спорах про визнання недійсними актів, прийнятих іншими органами, які відповідно до закону чи установчих документів мають обов'язків характер для учасників правовідносин, що виникають чи припиняються з прийняттям такого акту.

Враховуючи, що належним способом захисту права споживача є оскарження саме рішення комісії постачальника електроенергії, оформленого протоколом, яке і є оперативно-господарською санкцією, при цьому акт про порушення не є актом в розумінні ст. 20 ГК України, оскільки лише фіксує виявлені порушення і відповідно до п.6.42 ПКЕЕ є підставою для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків комісією енергопостачальника, суди дійшли правильного висновку, що позовна вимога про визнання недійсним акта про порушення ПКЕЕ не відповідає встановленим способам захисту прав, що виключає підстави для задоволення позову в цій частині.

Таким чином, надаючи правову кваліфікацію доказам, поданим сторонами з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень на них, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов законного та обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для скасування акту про порушення № 117900 від 11.05.2017 і оперативно-господарської санкції у вигляді донарахованої вартості оплати за електроенергію в розмірі 259 688,14 грн.

Враховуючи викладене, доводи касаційної скарги правильності висновків судів не спростовують.

Господарський суд, відповідно до ст. 86 ГПК України, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Наведена норма зобов'язує суд у кожному конкретному випадку оцінювати наявні докази в їх сукупності, з урахуванням повноти встановлення всіх обставин справи, які необхідні для правильного вирішення спору.

Матеріали справи свідчать про те, що дотримуючись приписів ст. 86 ГПК України, господарські суди попередніх інстанцій дослідили фактичні обставини, якими сторони обґрунтовували свої вимоги і заперечення, а їх висновки відсутність підстав для задоволення позову є законними та обґрунтованими.

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, касаційна інстанція не вправі встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові господарського суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати нові докази або додатково перевіряти докази, а лише на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (ст. 300 ГПК України).

За таких обставин, колегія суддів відхиляє доводи касаційної скарги ПрАТ "Дніпроспецмаш", зокрема, щодо відсутності доказів порушення споживачем ПКЕЕ та відсутності підстав для застосування оперативно-господарської санкції, оскільки фактично вони зводяться до заперечення обставин, встановлених судами попередніх інстанцій та незгодою із здійсненою судами оцінкою доказів у даній справі, що в силу вимог ст.300 ГПК України виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції.

Відтак, виходячи з аналізу наведених норм, встановлених судами під час розгляду справи обставин, та з урахуванням меж перегляду справи в касаційній інстанції, колегія суддів погоджується з висновком місцевого та апеляційного судів про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" та "Рябих проти Російської Федерації"), у справі "Нєлюбін проти Російської Федерації", повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Повноваження вищих судів мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень.

За приписами ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, вказані рішення Європейського суду з прав людини суд касаційної інстанції застосовує у даній справі як джерело права.

Таким чином, наведені позивачем у касаційній скарзі доводи не можуть бути підставами для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки вони спростовуються встановленими у справі обставинами та не обґрунтовують порушення або неправильного застосування місцевим та апеляційним судами норм чинного законодавства, а колегія суддів не встановила фундаментальних порушень судами першої та апеляційної інстанції при розгляді спору у даній справі.

Враховуючи викладене, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду дійшов висновку, що постанова Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 25.06.2018 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2018 у справі № 904/10545/17 прийняті судами у відповідності до фактичних обставин та у відповідності до вимог матеріального та процесуального права і підстав для їх зміни або скасування не вбачається.

Оскільки суд дійшов висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає і підстав для скасування оскаржуваних судових рішень не вбачається, судові витрати відповідно до ст.129 ГПК України покладаються на заявника касаційної скарги.

Керуючись ст.ст. 300, 301, 308, 309, 314, 315 ГПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Дніпроспецмаш" залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 25.06.2018

та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2018 у справі № 904/10545/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Ткаченко Н.Г.

Судді: Білоус В.В.

Жуков С.В.