УХВАЛА

19 листопада 2018 року

м. Київ

Справа № 911/2034/16

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Мачульський Г.М.

розглянувши матеріали касаційної скарги першого заступника прокурора Київської області

на постанову Київського апеляційного господарського суду від 02.07.2018

за позовом Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Броварської міської ради

до 1. Головного управління Держгеокадастру у Київській області

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Інтер-Профіт"

3. Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Інтер-Кастомс"

4. Публічного акціонерного товариства "Банк Михайлівський

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів 1. ОСОБА_3; 2. ОСОБА_4; 3. ОСОБА_5; 4. ОСОБА_6; 5. ОСОБА_7; 6. ОСОБА_8; 7. ОСОБА_9; 8. ОСОБА_10; 9. ОСОБА_11; 10. ОСОБА_12; 11. ОСОБА_13; 12. ОСОБА_14; 13. ОСОБА_15; 14. ОСОБА_16; 15. ОСОБА_17; 16. ОСОБА_18; 17. ОСОБА_19; 18. ОСОБА_20; 19. ОСОБА_21; 20. ОСОБА_22; 21. ОСОБА_23; 22. ОСОБА_24; 23. ОСОБА_25; 24. ОСОБА_26; 25. ОСОБА_27; 26. ОСОБА_28; 27. ОСОБА_29; 28. ОСОБА_30; 29. ОСОБА_31; 30. ОСОБА_32; 31. ОСОБА_33; 32. ОСОБА_34; 33. ОСОБА_35; 34. ОСОБА_36; 35. ОСОБА_37; 36. ОСОБА_38; 37. ОСОБА_39; 38. ОСОБА_40; 39. ОСОБА_41; 40. ОСОБА_42; 41. ОСОБА_43; 42. ОСОБА_44; 43. ОСОБА_45; 44. ОСОБА_46; 45. ОСОБА_47; 46. ОСОБА_48; 47. ОСОБА_49; 48. ОСОБА_50; 49. Державне підприємство "Радіопередавальний центр"

про визнання недійсними наказів, визнання недійсними договорів іпотеки, витребування земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 12.10.2018 касаційну скаргу першого заступника прокурора Київської області не прийнято до розгляду та повернуто на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

25.10.2018 перший заступник прокурора Київської області повторно звернувся із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного господарського суду від 02.07.2018 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

07.11.2018 до Касаційного господарського суду надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Інтер-Профіт" про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою першого заступника прокурора Київської області у справі №911/2034/16.

Клопотання заявника про поновлення строку на касаційне оскарження обґрунтовано тим, що вперше подана касаційна скарга заявника в межах 20-ти денного строку на касаційне оскарження з моменту отримання повного тексту оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

Заявник зазначає, що враховуючи значний обсяг судового збору, визначений для сплати за подання касаційної скарги у цій справі, обмеженість бюджетних коштів, які щомісячно виділяється головним розпорядником на сплату судового збору для забезпечення діяльності прокуратури області, та фактичну відсутність необхідної суми на казначейському рахунку прокуратури області, що використовується для сплати судового збору, до Верховного Суду для усунення недоліків касаційної скарги було направлено клопотання про продовження строку на усунення вказаних недоліків.

На відміну від інших учасників господарського процесу, в силу положень статті 89 Закону України "Про прокуратуру", фінансування прокуратури здійснюється виключно за рахунок коштів Державного бюджету України. Будь-які інші кошти не можуть бути використані для сплати судового збору, оскільки це суперечить чинному законодавству.

Заявник також стверджує, що за відсутності станом з 20.09.2018 по 01.10.2018 достатніх коштів для сплати судового збору, прокуратура Київської області ставиться у нерівне становище відносно інших учасників справи, які вільні у виборі джерела коштів для сплати судового збору, а відмова у задоволенні клопотання про продовження строку на касаційне оскарження у даній справі може нівелювати гарантоване Конституцією України право на судовий захист та безперешкодний доступ до правосуддя.

У клопотанні заявник просить Суд врахувати, що прокуратура Київської області користується своїм правом на гарантовану законом можливістю повторного подання касаційної скарги, водночас, дана касаційна скарга подається в розумні строки, не зловживаючи правом на їх поновлення та усуненням недоліків, що стали підставою для повернення касаційної скарги та процесуальні права інших учасників не порушуються. Прокуратура Київської області не мала об'єктивної можливості сплатити судовий збір у розмірі 235 925,93 грн. у 10-ти денний строк з моменту отримання ухвали Верховного Суду від 17.09.2018.

Відповідно до частини третьої статті 288 Господарського процесуального кодексу України, 288 Господарського процесуального кодексу України, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Згідно цієї норми суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку, повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

При цьому слід зазначити, що як роз'яснив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 зі справи "Пономарьов проти України", вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов'язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Вказане рішення Європейського суду з прав людини застосовуються у даній справі як джерело права і його висновки про можливість відновлення процесуального строку лише за умови наведення відповідних причин, а можливість їх наведення, як вже зазначалось, залежить від їх доведення, не дають правових підстав зробити мотивований висновок по суті заявленого клопотання.

Таким чином, доводи заявника, які зазначені у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження, є неповажними.

Пунктом 1 частини другої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, як органи державної влади, що утримуються за рахунок держбюджету, так і суб'єкти господарювання та громадяни поставлено законом у рівні умови, у зв'язку з чим, вибіркове надання господарським судом суб'єктивних переваг одним господарюючим суб'єктам перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Отже об'єктивних обставин, що не залежали від волевиявлення заявника, та які могли б вплинути на пропуск встановленого процесуального строку на касаційне оскарження, не вбачається.

Згідно частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху у випадку, зокрема, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, підстави для поновлення строку на касаційне оскарження суд визнає неповажними, а касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

Для усунення недоліків касаційної скарги заявник може навести суду касаційної інстанції інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, з обґрунтуванням таких підстав та наданням доказів на їх підтвердження.

Усунувши недоліки, заявнику касаційної скарги необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для визначення судом чи було дотримано заявником встановлений у частині 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України строк на усунення заявником недоліків касаційної скарги.

Відповідно до частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Керуючись статтями 174, 234, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу першого заступника прокурора Київської області залишити без руху до 19.12.2018.

2. Встановити першому заступнику прокурора Київської області строк усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

3. Першому заступнику прокурора Київської області надати Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду (01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) докази про дату вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

4. У разі усунення недоліків документи направити на адресу Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Мачульський