ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"08" листопада 2018 р. м. Київ Справа № 911/1677/18

за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк Михайлівський", м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальнітю "Альянс Новобуд", м. Бровари

третя особа Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, м. Київ

про стягнення 5989136,76 грн.

Суддя Рябцева О.О.

Секретар судового засідання Зоря В.С.

за участю представників:

від позивача: Тесля С.М. (дов. № 114 від 01.10.2018 р.); Долич О.В. (дов. № 104 від 01.10.2018 р.); Смолій Б.В. (Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб);

від вiдповiдача: Ракітов О.В. (дов. № 27 від 26.10.2017 р.);

від третьої особи: Гуленко Ю.М. (дов.№ 27-26495/17 від 27.12.2017 р.)

встановив:

Господарським судом Київської області розглядається справа за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк Михайлівський" до Товариства з обмеженою відповідальністю " Альянс Новобуд", третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про стягнення суми заборгованості за нарахованими та простроченими процентами у період з 01.04.2016 р. по 30.04.2016 р. за кредитним договором № 26/08-КЛ від 13.08.2014 р. у сумі 1361167,44 грн.

Відповідно до п. 17 ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про колегіальний розгляд справи.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 33 ГПК України справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 10 ст. 33 ГПК України якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала.

Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 33 ГПК України будь-яку справу, що відноситься до підсудності суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку наказного і спрощеного позовного провадження.

16.10.2018 р. до господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про призначення колегіального розгляду справи, в якому позивач просив суд розгляд справи призначити в колегіальному складі господарського суду.

Проте, вказане клопотання судом не задоволено, оскільки позивачем не обґрунтовано, що категорія і складність даної справи потребують її колегіального розгляду, про що зазначено в ухвалі господарського суду Київської області від 16.10.2018 р. у справі № 911/1677/18.

25.10.2018 р. до господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, в якій позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача суму заборгованості за нарахованими та простроченими процентами у період з 01.04.2016 р. по 10.08.2016 р. за кредитним договором № 26/08-КЛ від 13.08.2014 р. в загальному розмірі 5989136,76 грн.

Таким чином, судом розглядаються позовні вимоги про стягнення з відповідача заборгованості за нарахованими та простроченими процентами у період з 01.04.2016 р. по 10.08.2016 р. за кредитним договором № 26/08-КЛ від 13.08.2014 р. у розмірі 5989136,76 грн.

06.11.2018 р. до господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на заяву про збільшення розміру позовних вимог у справі № 911/1677/18, в якому відповідач просить повністю відмовити в задоволенні позову на загальну суму 5989136,76 грн. (як суму заборгованості за нарахованими та простроченими процентами у період з 01.04.2016 р. по 10.08.2018 р.), посилаючись на те, що 19.05.2016 р. відповідач уклав з позивачем договір про розірвання кредитного договору № 26/08-КЛ від 13.08.2014 р., тобто позивач не мав права нараховувати за кредитним договором проценти після дати припинення зобов'язання - після 19 травня 2016 року.

08.11.2018 р. до господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій позивач, зокрема, зазначає, що посилання відповідача на договір від 19.05.2016 р. є недоцільним, оскільки останній є нікчемним у відповідності до ст. 38 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб».

Таким чином, після подачі позивачем заяви про збільшення розміру позовних вимог дослідження питання нікчемності договору про розірвання кредитного договору № 26/08-КЛ від 13.08.2014 р. входить до предмету доказування у даній справі.

Вказане впливає на складність даної справи.

Отже, оскільки вказана справа розглядається у порядку загального позовного провадження, є складною після подачі заяви про збільшення розміру позовних вимог та, враховуючи предмет спору та великий обсяг матеріалів, які необхідно дослідити та оцінити, суд дійшов висновку про розгляд вказаної справи колегіально у складі трьох суддів.

Відповідно до частини 3 статті 6 Господарського процесуального кодексу України визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

При цьому, згідно підпункту 17.4 п.1 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Здійснювати розгляд справи № 911/1677/18 колегіально у складі трьох суддів.

2. Передати справу № 911/1677/18 для визначення складу колегії суддів за допомогою автоматизованої системи документообігу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала не може бути оскаржена окремо від рішення суду відповідно до ст.ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.О. Рябцева